Felvidék Ház

Legszebb város Batyi – Hangácsi István kiállítása a Felvidék Ház rendezésében
2021-10-27 17:00 - 19:00 UTC | 3530 Miskolc, Erzsébet tér 3., 3530 Miskolc, Erzsébet tér 3.
A Felvidék Ház, Kárpátia Galéria programja keretében, ezúttal egy újabb felvidéki festő, Hangácsi István alkotásait hozza el a miskolci művészetkedvelő közönségnek. A tárlat mintegy 20 alkotása a művész szülővárosáról, Rimaszombatról, vagy ahogyan ott becézik, Batyiról szól. A kiállításnak a MAB-székház ad otthont.
A rimaszombati festőművész Kassán végezte iskoláit, s azt mondja magáról: „ A terpentin, az olajfesték illata és a vászon végtelensége egy életre elvarázsoltak. Az alkotás nem csak kedvtelés, de napi szükséglet a számomra.Id. Markó Károlyban, a XIX. századbeli magyar festőben találtam tanítómra. Főleg tájképeket, de csendéleteket és portrékat is festettem a 80-90-es években.”
Ezt követően egy évtizedre az ecset helyét, a másik nagy szerelem, a videokamera vette át, amely kitágította a megfigyelés határait. Más szemmel kezdte el látni a világot. , 2016-ban a Borbás Barnabás által alapított “Aranymetszés festőklub” jó kedvű művészcsapatának tagja lett, amely a magyarországi Cene Gál István festőművész irányítása alatt kezdte el bontogatni a szárnyait. Ettől a pillanattól ismét a festészet bűvöletébe került. Hangácsi arra törekszik, hogy festményei által megmutathassa, mennyi szépség rejlik a mai rohanó világban. Egy kirakatüvegen, egy leparkolt autó ablakán vagy egy eső utáni pocsolya vízfelületén. A miskolci tárlat mintegy 20 alkotása szülővárosáról, Rimaszombatról, ahogyan ott becézik, Batyiról szól. A kiállítás címadó festményét is láthatja a nagyközönség.
Kiállításai:
2018 és 2019-ben két alkotással jelent meg Budapesten, amelyeket díjaztak.( Jancsó Art Gallery)
2018 és 2019-ben az Aranymetszés festőklub tagjaként állított ki Rimaszombatban a Ganevia Galériában.iában és a Csillagházban, ahol több képpel szerepelt.
2019-ben Pozsonyban a Letný Art Mix-en két festményét állították ki.
2019 -Egerben egy képpel volt jelen.
2020 Výtvarné spektrum 2020 szlovákiai országos versenyek, Besztercebánya, Trencsén és Pozsony,
ahol két-két festménnyel vett részt.
https://ma7.sk/muveszet/megnyilt-hangacsi-istvan-elso-kiallitasa

Hogyan segíti a Magyar Kormány a felvidéki magyarságot?
2021-11-03 17:00 - 19:00 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
A Felvidék Ház Kárpát-medencei Fórumának vendége Csöbör Katalin országgyűlési képviselő, aki a november 3-án sorra kerülő közönségtalálkozón a többi között arra ad választ, miben segíti a kormány az elszakított nemzetrészeket? Miért éri meg Magyarországnak a határon túliakat támogatnia? Mire számíthat a nemzetpolitika kormányváltás esetén? Igaz-e, hogy Magyarországról kapnak nyugdíjat a határon túliak? Mit jelent a mi életünkben a Miskolc-Kassa autópálya megépülése?
Csöbör Katalin 2010 óta Miskolcnak és környékének országgyűlési képviselője. Sorozatban háromszor nyert a választásokon, és nem véletlenül: fáradhatatlanul dolgozik a térségért. Nap mint nap lobbizik a regionális fejlesztések elindításáért, megvalósulásáért, beruházásokért, kormányzati támogatásokért választókerülete települései számára. Akár a budapesti parlamentben, akár a strasbourgi Európa Tanácsban kiáll a borsodiak érdekeiért. A közelmúlt két legnagyobb eredményének nevezhetjük, hogy összetett úthálózatfejlesztés indult Miskolcon, és ennek csúcspontja az Y-híd megépítése, amelynek munkálatai jelenleg is javában zajlanak. A múlt hét kiemelkedő eseménye volt, amikor Orbán Viktor miniszterelnökkel átadták az M30-as autópálya Miskolctól Tornyosnémetiig terjedő új szakaszát, amivel autópálya összeköttetés létesült a borsodi megyeszékhely és a felvidéki Kassa között.
Csöbör Katalin országgyűlési képviselő november 3-án a Felvidék Házban sorra kerülő előadásában a többi között arra ad választ,miben segíti a kormány az elszakított nemzetrészeket? Miért éri meg Magyarországnak a határon túliakat támogatnia? Mire számíthat a nemzetpolitika kormányváltás esetén? Igaz-e, hogy Magyarországról kapnak nyugdíjat a határon túliak? Mit jelent a mi életünkben a Miskolc-Kassa autópálya megépülése?

Fellinger Károly mesevilága – könyvbemutató
2021-11-10 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
A Magyar Házak Kárpátia Könyvesház programjának keretében ezúttal a Kicsesláda és Barangoló c. kötetetek segítségével Felvidék magyarlakta településein barangolunk, a szerző, Fellinger Károly író közreműködésével.
Kincsesláda
Lucaszéket mindenki tud készíteni. De hogy Kukoricás Dzsanga lucaszéke hogy készült, és egyáltalán miért fogott hozzá a nagy munkához ez a felsőszeli legény? ‒ annak a történetét már csak a mátyusföldiek ismerik. Ők tudnak arról a rózsaillatú nádszálkisasszonyról is mesélni, aki Zsigárdon élt, és egy herceg halt meg az illatos kertjében, mert vérmérgezést kapott a rózsatövistől. Egy hidaskürti legényről meg úgy beszélik, hogy királynak képzelte magát, és a végén tényleg az is lett, király. Minden faluról, legényről és leányról, boszorkányról és örögfiókáról van meséjük a mátyusföldieknek. A legjobbakat le is írták ebbe a kincseskönyvbe.
IDE kattintva belehallgathat a mesébe.
Barangoló
A jókedvű versek gyógyítják a lelket ezekben a nehéz időkben. De mivel a magyar költők komorságukról híresek, nem könnyű ilyeneket találni. Épp ezért terápiaként is ajánljuk megtépázott idegzetű szülőknek Fellinger Károly új gyerekverseit, közös családi felolvasásra.
IDE kattintva belehallgathat a mesébe. Felolvas: Balázs István, a Felvidék Ház munkatársa.
A szerzőről
Az általános iskolát szülőfalujában Jókán, középiskolai tanulmányait Galántán a magyar tannyelvű Kodály Zoltán Gimnáziumban végezte. Első önálló verseskötete az 1991-ben megjelenő Áramszünet, ezt követte az 1996-ban kiadott Csendélet halottakkal. Az Égig érő vadkörtefák (1997) című kötetében Mátyusföld mesekincsét, hiedelemvilágát dolgozta fel prózában és versekben. 1993-tól a Jókai Szó negyedévente megjelenő regionális lap szerkesztője. Helytörténeti írása a Honismereti Kiskönyvtár könyvsorozatban jelent meg 1997-ben Jóka – Nevezetességek címmel. A 2004-ben kiadott Fészek az égen című verseskötetét, 2006-ban a Fűhárfa, 2008-ban a Szélkergető, kerek köpeny gyermekversei követték. A 2009-ben megjelenő Hajléktalan búzavirág. Mátyusföldi mondák és hiedelmek kötetében Mátyusföld mese- és hiedelemvilágát jeleníti meg. 2010-ben két gyermekverskötete jelent meg, a Dióbölcső, mákfejcsörgő és a Mákom van. Csomagmegőrző című válogatáskötete 2011-ben jelent meg. Rész és egész című 2013-ban megjelent kötete 2004 és 2012 között írt verseinek válogatása. 2015-ben jelent meg Párizsban első francia nyelvű verseskötete a neves Éditions du Cygne kiadó gondozásában. 2016-ban Különbejárat című kötetéért Madách-nívódíjban részesült. Ugyanebben az évben versei bekerültek a Szlovákiai Magyar Írók Társasága 2016-os antológiájába. 2016-ban megjelent Kéreggyűjtés című kötete, valamint a Fellinger Károly legszebb versei az AB-ART kiadásában. 2017-ben megjelent A Kincsesláda-The Treasure Chest című mesekönyve kétnyelvű, magyar-angol kiadásban. Ilka vára című mesekönyvéért a Szlovákiai Magyar Írók Társasága neki ítélte a kétévente átadásra kerülő Simkó Tibor-díjat. A kultúra terén kifejtett tevékenységének elismeréseként megkapta Nagyszombat megye elöljárójának emlékérmét. Legújabb verseinek válogatása 2017 szeptemberében jelent meg Köti a sötétséget címmel. Tagja a Szlovákiai Magyar Írók Társaságának (SZMÍT) és a Magyar Írószövetségnek. Köteteit eddig angol, német, román, szerb, francia, orosz, szlovák és török nyelvre fordították le.
A szerzőről bővebben ITT olvashat.

A rendszerváltozás és a nemzetpolitika alakulása 1989-től napjainkig – Vendégünk Duray Miklós
2021-11-17 17:00 - 19:00 | Tudomány és Technika Háza, Miskolc
A Felvidék Ház Kárpát-medencei Fórumának legújabb vendége, dr. Duray Miklós felvidéki magyar politikus, író és egyetemi tanár.
Duray Miklós geológus, politikus, közíró, egyetemi tanár, származása miatt életét rakodómunkásként kezdte. Részt vett a bársonyos forradalomban, 1990-ben megalapította az Együttélés politikai mozgalmat. A Magyar Közösség Pártja megalakulásának is aktív részese volt, azonban a párt 2010-es parlamenti bukását követően felhagyott a napi politizálással. 2010-től a Nyugat-magyarországi Egyetemen nemzetstratégiát tanít, 2011-ől „nemzetismeret” címen. 2021-ben Duray Miklós kapta a felvidéki magyarság egyik legfontosabb díját, a Pro Probitate – Helytállásért díjat. Egyik, az ebből alkalommal készült interjúban így összegez: „Közösségünk jövőjét szerintem három tényező befolyásolja majd. Sok múlik azon, mi lesz a fiataljainkkal, külföldre mennek-e, vagy maradnak. Ebből a szempontból sajnos Magyarország is külföldnek tekinthető. Óriási anyagi segítséget kapunk Magyarországtól, de ez önmagában nem elegendő. Perspektíva is kell, ezzel viszont nem állunk jól, kelet felé haladva egyre rosszabb a helyzet. A másik, hogy Budapestnek úgy kell a szerintem rendkívül fontos visegrádi együttműködésben lavíroznia, hogy közben nem áldozza be az itteni magyarság érdekeit, ez egy rendkívül nehéz feladat. Végül rengeteg múlik majd azon is, hogy a közeljövőben tudjuk-e normalizálni, egységesíteni a politikai közéletünket. A társadalmi közélet nem kell, hogy egységes legyen, elég, ha együttműködő, de a politikai igen. Anélkül félő, nincs magyar megmaradás a Felvidéken”.

A Szent László legenda és a hunok nyomában – B. Kovács István könyvbemutatója
2021-11-24 17:00 - 19:00 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Izgalmas könyvek és tartalmas pódiumbeszélgetés várja mindazokat, akik november 24-én, délután 17 órakor ott lesznek azon a könyvbemutatón, melyet a Felvidék Ház szervez, és amelynek vendége a rimaszombati, Magyar Örökség-díjas B. Kovács István néprajzkutató, régész.
A folklorisztikán belül kiemelt témája a magyar anyanyelvű cigányság szóbeli költészetének a vizsgálata. Ennek legfontosabb eredménye az elveszettnek hitt magyar hősepika összefüggő szövegemlékének a feltárása, amely révén igazolni lehet azokat a korábbi vélekedéseket, amelyek szerint a középkori krónikáinkból és templomi falképekről ismert ún. Szent László-legenda hősepikánknak a keresztényesített emléke, illetve, hogy a nagyszentmiklósi kincs 2. számú korsójának sokat idézett, ám soha hitelt érdemlően meg nem magyarázott jelenetsora nem más, mint egykori pogány hősepikánk legszebb képi megjelenítése. B. Kovács István könyveiben ezekre a kérdésekre keresett és adott választ.
Világ Vitézë – Magyar hősepika
A magyar hős epika bő két évszázada foglalkoztatja írástudóinkat. A téma iránti kiemelt érdeklődés nem sajátosan magyar jelenség! A nemzettéválás folyamatának kezdetén a különböző európai népek a nemzeti identitás egyik sarokkövét vélték meglelni a hősénekben, -eposzban, naiv-, vagy népeposzban. A téma tehát a 19. század elejétől kísért! Azóta is szorgosan gyűjtögetjük az adatokat legrégibb krónikáinkból, balladáinkból, meséinkből, hitvilágunkból, nem feledkezve meg a képi ábrázolásokróI sem, s bevonva a kutatásba a rokon keleti népek gazdag epikai emlék anyagát is. Szedegetjük a morzsát, miközben a hősepika a maga teljességében végig itt volt az orrunk előtt! Igaz, nem verses formában, azaz hősénekként maradt fenn, hanem prózában. Így is több mint rejtély, hogyan nem sikerült kétszáz év alatt megtalálni…
A Szent László legenda szóban és képekben
Kovács István a Világ Vitéze – Magyar hősepika című könyvében cáfolta meg azt a két évszázad alatt beidegződött vélekedést, hogy a honfoglalás előtti magyar hősepika elveszett. Bebizonyította azt is, hogy a középkori Szent László-legenda ennek a pogány hősepikának keresztény köntösbe bújtatott változata. Ezt a témát tárgyalja a jelen könyv is. A bevezető tanulmányt („Világ-Szépségë, majd akit ő kiválaszt, azé’ lësz!”) B. Kovács István, írta, aki egyben a könyv szerkesztője is, a falképek fotóit Móser Zoltán készítette. A templomi falképekről készült színes felvételeken kívül tartalmazza a kötet a legendának a középkori krónikáinkban és egyéb korabeli emlékeken fennmaradt feljegyzéseit és ábrázolásait, valamint a fellelhető párhuzamokat is. A könyv azonban nem csupán a legendát, annak hősepikai előzményeit mutatja be, de kitér arra is, hogyan vált a történetben szereplő leány később az ország patrónájává, illetve az eredetileg pogány epikus hős László által kereszténnyé és szentté. Érzékelteti azt az átalakulást, amelynek következtében pogány hősepikánkból keresztyén nemzeti mítosz lett. Az A4-es formátumú, 115 oldalnyi, reprezentatív kiállítású kötet nem csupán a paradigmaváltás szükségességét veti fel a magyar hősepikával kapcsolatban, de erősíti önismeretünket, s a politikai határokat átívelő nemzeti egység eszmeiségét is. A hősepika ugyanis több mint szakmai kérdés. A hősepika nemzeti ügy! Jelkép, amelynek ott a helye legszentebb közösségi szimbólumaink, a koronázási ékszerek, címer, zászló és himnusz mellett.

Koós Gábor USA Diary
2022-02-15 17:00 - 18:30 | Miskolci Galéria
A Felvidék Ház és a Herman Ottó Múzeum Miskolci Galéria Tagintézménye között létrejött együttműködési megállapodásnak köszönhetően, 2022-ben felvidéki származású alkotók munkáiból, együtt rendez kiállításokat a két intézmény. Az első közös tárlaton a losonci származású Koós Gábor grafikusművész alkotásait láthatja a miskolci közönség.
A Miskolci Galéria Rákóczi-házában február 15-én megnyíló tárlat a 2021-es Krakkói Nemzetközi Grafikai Triennálé díjazottjának USA Diary című kiállítása.

A megnyitón a vendégeket köszönti Mács Ildikó, a Felvidék Ház szakmai igazgatója és Kónya Ábel, a Miskolci Galéria vezetője, a tárlatot Százados László művészettörténész nyitja meg.

Felvidéki értékeink – Vetítettképes előadás
2022-02-23 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
A Felvidék Értékeinek kimeríthetetlen tárházával ismerkedhet meg az, aki ellátogat Gyurán Ágnes, a Felvidéki Magyar Értéktár Bizottság titkárának, a Felvidék Házban sorra kerülő, vetítettképes előadására.
Az irodalom nagyjai, Mács József Madách díjas író, Bátka díszpolgára és Pósa Lajos nemesradnóti költő, meseíró gyöngyszemei mellett, megismerkedhetnek Máté Julianna csetneki csipke remekeivel, Feszty Árpád vázlataival, Tamás Ilona nagybalogi pedagógus hagyatékával, Páko Máriával és gitárosaival, akik felvidéki magyar költők megzenésített verseit adják elő, vagy éppen Boholy Jánossal, aki nem szeretett a hagyományos sakktáblán sarokba szorítva mattot kapni, ezért feltalálta a sakkgömböt. A gömöri írók, költők, helytörténészek, kézművesek, feltalálók munkásságának bemutatása mellett, 37 helyi képzőművészről, a Nyári Balogvölgyi Fesztiválokról, s a Pósa asztal ételeiről is szól majd az est, például a pampuskáról, a kálvinista mennyországról vagy vakaróról.
Gyurán Ágnes a most megjelent Értéktár füzetet is ismerteti, amely értékőrző csapatok tevékenységét, eredményeit mutatja be.

Rákóczi emlékek a Felvidéken – Balassa Zoltán helytörténész előadása
2022-03-09 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
II. Rákóczi Ferenc élete összefonódott a Felvidékkel. A trianoni Magyarország területét kivéve, legtöbbször a felvidéki településeken fordult meg, amelyekhez általában életét meghatározó események is fűződnek. Borsi a szülőhely és Kassa végső nyughelye. Itt pihen még nagyanyja, szülei és unokaöccse is, hogy most társait ne említsük. Itt zajlott a trencséni balszerencsés csata, amely a szabadságharc visszaszorulását jelentette. A fejedelem életútja negyedszáz települést érintett a Felvidéken, pontosabban a mai Szlovákia területén. Sok helyütt emléktáblák és emlékművek őrzik nevét. Ezeket tekinti majd át vetítettképes előadásában Balassa Zoltán.
Balassa Zoltán

Balassa Zoltán kassai helytörténész 1974 óta végez honismereti vezetői tevékenységet, melynek keretében nemcsak a Felvidéken, hanem Csehországban, Ausztriában, Lengyelországban és Magyarországon is vezet csoportokat. Becslése szerint több tízezer embert kalauzolt az elmúlt évtizedekben.1975-ben a prágai Ady Endre Diákkör kezdeményezésére Honismereti Kerékpártúrák indultak. Honismereti vezetőként, előadóként számos alkalommal közreműködött ezeken az ismeretterjesztő túrákon. Kassán 2006 óta vezeti folyamatosan az ún. Barangolásokat, melyek havonta tematikusan mutatják be a város nevezetességeit és rejtett értékeit magyar és szlovák nyelven. Több – nemcsak Kassával kapcsolatos – kiadvány magyar fordítása is fűződik a nevéhez. Kassáról történelmi városkalauzt írt, mely 2016-ban jelent meg. A Kassai Polgári Klub több kiadványának munkatársa, segítője volt, számos publikációban a fényképei is megjelentek. Elsőként írt Esterházy Jánosról kötetet Pilóta a viharban (Gróf Esterházy János és kora) címmel, amely 1994-ben jelent meg. A szlovákok történetével foglalkozó kötete a Két nemzet a Kárpát-medencében 2006 és 2015 között öt kiadást ért meg. Ennek szlovák változata is megjelent. A Kárpát-medencében és azon kívül az elmúlt évtizedek alatt számtalan szakmai konferencián és egyéb rendezvényen vett részt meghívott előadóként. Balassa Zoltán a felvidéki, s ezen belül a kassai és kassa-környéki magyarság önazonosságának, hagyományainak megőrzése, nemzettudatának erősítése, a közösség múltjának ismerete és a magyar anyanyelvhasználat terjesztése érdekében több évtizede kiemelkedő publikációs, dokumentációs, ismeretterjesztő, előadói, helytörténészi tevékenységet végez. Személyes ismertsége messze túlnyúlik szeretett városa, Kassa határán, a magyar közösség iránti elkötelezettségével, aktív szervezői, ismeretterjesztői, előadói munkásságával Kárpát-medence szerte sokak szemében elismerést vívott ki magának.

Húsvéti mézeskalácsos nap a Felvidékről érkező Vranai Erikával
2022-04-09 09:00 - 15:00 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Április 9-én, szombaton, 9:00 és 15:00 óra között szeretettel várunk mindenkit a Felvidék Ház és a nagyidai Ilosvai Népi Együttes közös Húsvéti mézeskalácsos napjára. Vendégünk a Felvidékről, Csécsről érkező Vranai Erika mézeskalács-készítő, aki már több mint negyedszázada foglalkozik ezzel az egykor nagy megbecsülésnek örvendő szakmával. Erika csodálatos mézeskalácsokat készít, s mivel közeledik a húsvét, abban segít bennünket, hogy megtanuljuk, hogyan lehet kidíszíteni a figurákat. A tanfolyam INGYENES, és mindenki hazaviheti az általa készített mézeskalácsot!
Jelentkezni a miskolci Felvidék Házban, a Rákóczi u. 2. szám alatt lehet személyesen, vagy telefonon a +36 30 25 75 385 mobilszámon, illetve e-mailben, az info@felvidekhaz.hu címen.

Miskolc a cseh és a szlovák nemzeti terjeszkedés célkeresztjében (1917-1947)
2022-06-01 17:00 - 18:00 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Miskolc Borsod vármegye székvárosa. Az 1910. évi népszámlálás adatai szerint lakossága 51 459 fő, ebből 49 099 magyar, 948 német, 749 tót, azaz szlovák nyelvű. A vármegye összlakossága238 455 fő, ebből 97,6 százalékmagyar és csupán 1,4 százalék szlovák. A város és az egész vármegye a dualizmus utolsó népszámlálása idején abszolút magyar jellegűnek minősült. Ennek ellenére hozzávetőleg harminc éven át ott szerepelt a cseh és a szlovák nemzeti expanziós törekvések célkeresztjében.
E törekvések első nagy hulláma az első világháború utolsó évére, valamint az utána következő békekonferencia idejére esik. Ekkoriban Miskolc és az egész Borsod vármegye kimondottan a cseh hegemonista törekvések egyik célpontja és egészen a trianoni békediktátum aláírásáig, Benesék reálisan számolnak is a terület megszerzésének lehetőségével. A második etap a két világháború közötti évekre esik. Ekkor nem történnek ugyan hivatalos diplomáciai lépések a város és a vármegye bekebelezése érdekében, de azért csendben folyik a hangulatkeltés. Politikusok, történészek, valamint különböző rendű és rangú közéleti potentátumok szítják a tüzet, azt bizonygatván, hogy a csehszlovák-magyar országhatár a régióban úgymond igazságtalan, amivel annak a Bükk-hegység alatt kellene húzódnia. Az akkori politikai közvélemény jelentős része el is fogadja ezt az érvelést, és Miskolcra máris úgy tekint, mint szlovák Miskovec. A harmadik etap az önálló és független” első Szlovák Köztársaság hat esztendeje 1939-től egészen 1945-ig. A szlovák politikai elit ezekben az éveben nemcsak az első nemzetközi, bécsi döntőbírói határozattal Magyarországhoz visszacsatolt magyarlakta területek visszaszerzéséréről álmodozik-sőt intrikál Berlinben-hanem a trianoni Magyarország további területeire is feni a fogát, többek között Miskolcra. A negyedik etap a második világháború utáni évek, egészen a békeszerződés aláírásáig 1947 februárjában. A szláv vágyak ekkor sem váltak valóra, a szándék azonban tovább él. Napjainkban is tanúi lehetünk annak, hogy egyes szlovák történészek micsoda igazságtalanságnak tartják, hogy az 1919. év tavaszán egyszer már birtokba vett Miskolcon nem sikerült megtartani, elvégre szerintük ez is ősi szlovák föld, mint éldául a Dunántúl is az, le egészen a balaton déli szegéléig.
Memento: „Vigyázz Magyarország!”
(Popély Gyula)

B. Kovács István, rimaszombati író dedikál
2022-06-09 17:00 - 18:00 | Miskolc
A 93.-ik Ünnepi Könyvhét és 21. Gyermekkönyvnapok miskolci nyitó rendezvényén a Felvidék Ház vendégével, B. Kovács István, rimaszombati író dedikálja két regényét, A Szent László legendát és a Magyar hősepikát.
Meghívott vendégünk B. Kovács István, kutatásai tükrében olyan felfedezést tett és publikált, amely a szakmát is meglepte. Ennek lényege: A magyarság évszázadokig hiába kereste a többi európai népekéhez hasonló hőskölteményét, ami bizonyosan megvolt, csak töredékesen maradt fenn. Azt hihettük, hogy a pogány múlt felszámolásával ezt is sikerült eltüntetni. Köztudott, hogy például Arany Jánost is a kínzó hiány ösztökélte a Rege a csodaszarvasról című hősköltemény megírására. Pedig a hősepika mindig is itt volt, szinte az orrunk előtt, ráadásul Gömörben, bizonyította be B. Kovács István, aki egy népmesegyűjtés során bukkant rá, és publikálta a tényeket.

Révülés és Zuhanás-Tóth Zoltán könyv- és lemez bemutatója
2022-06-15 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Révülés és Zuhanás címmel jelentek meg a közelmúltban Tóth Zoltán nagybalogi költő verskötetei, amelyeket hamarosan egy harmadik követ, Felülemelkedés címmel. A szerző már a kötetek színeivel is üzen, a felülemelkedés borítója zöld színű lesz, a Révülés és Zuhanás pedig piros-fehér, azaz a magyarságra utal.
Tóth Zoltán, aki egyúttal a Kerecsen Motoros Egyesület elnöke, a Zuhanás c. verskötetéről elmondta, hogy azért adta ezt a címet a kötetnek, mert minden ember életében vannak olyan pillanatok, amikor megzuhan. Általában ezekből a zuhanásokból, mélypontokból lehet tanulni a legtöbbet. Az ember, amikor a földön fekszik, akkor látja legjobban az égboltot, ösztönösen felnéz az égre és keresi a kiutat. Ezt ábrázolja a kötet borítója is, a mélységek és magasságok a fekete-fehér szín kontrasztjában szintén megnyilvánulnak. Ezt a kettősséget párhuzamba állította a felvidéki magyarság sorsával is, amely előtt meglátása szerint szintén két út áll: vagy a pusztulás (fekete), vagy a felülemelkedés (fehér) útját választhatja. Kitért arra is, hogy ez a nemzetrész az elmúlt 10 év zuhanása után most érkezhetett el a történelmi mélyponthoz, amely feltehetőleg a népszámlálás adataiban is tükröződni fog. A Révülés című kötetből azonos címmel egy lemez is megjelent, amelyen Foglár Gábor mellett szerepel többek között Juhász Marci, Ézsiás Péter a Historica zenekarból, Ángyán Tamás, Szűcs Lilla, Szaka Attila, Szerekován János tenor, illetve a Varkocs és a Helldiver zenekar is. A lemezborítón Tóth Zoltán arcképét láthatjuk, ám ha jobban megfigyeljük egy kézírás is olvasható rajta, amelyről a szerző elárulta, hogy az nagymamája egyik fennmaradt leveléből származó részlet. Tóth Zoltán azt vallja, hogy szeret a versekben is mögöttes, sorok közti tartalmat elrejteni, és ugyanezt szeretné a képi világban is megjeleníteni. Az említett írás a nagyapja fényképének a hátoldalán található, s a háború utáni kitelepítésük történetét írja le benne a nagymamája. Azért lett ez az írás ráfestve a CD borítón lévő arcára, hogy kifejezze, milyen fontos hordani a múlt árnyait, súlyait. Rá kell festeni az arcunkra, hogyha tükörbe nézünk akkor lássuk, hogy az ősöktől örökölt értékrendszerünk szerint kell a jövőbe tekintenünk. Verseivel egyenes nemzeti iránymutatást fejez ki az író, aki hitet tesz a magyar nemzet megmaradása mellett a 21. század globalista eszméivel és próbatételeivel szemben. A könyv és lemezbemutató végén a „Kerecsen Motorosok – Felvidék őrszemei” c. filmből is látható majd egy rövid részlet, amelyet a Tomojka házaspár készített a Magyarság Háza felhívására. A mintegy egyórás film középpontjában a Tóth család története, a Kerecsen Motoros Egyesület tevékenysége és az általuk végzett jótékonyság áll.

Szoborsorsaink – Közönségtalálkozó Orosz Örs jogvédő aktivistával, értékmentővel
2022-06-29 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Egy nappal a rimaszombati könyvbemutató után, Orosz Örs, a Felvidék Ház vendégeként, Miskolcon mutatja be Szoborsorsaink című könyvét. A felvidéki értékmentő, jogvédő aktivista, a vetítettképes előadással egybekötött közönségtalálkozón a mindannyiunkat érintő Sajó-katasztrófáról is mesél majd.

Szoborsorsaink – Ajánló
Ahogy a szobrok és emlékművek a nemzet alakot öltött emlékezetét jelentik, úgy az emlékhelyek sorsa a közösség történetének lenyomata. Könyvemben egy időutazásra invitálom, melynek során megismerheti a mai Szlovákia 1945 előtt keletkezett, magyar vonatkozású emlékhelyeit, köztéri szimbólumait és azok hányattatott, fordulatos sorsát, amely sokszor egybefonódott a helyi vagy tágabb közösség sorsával. Monográfiámban mintegy ezer fényképpel illusztrálva közel száz köztéri szobor, dombormű, emléktábla és további emlékjel történetét ismerheti meg a Kedves Olvasó.

Orosz Örs
(1985, Komárom, Csehszlovákia)
A komáromi Selye János Gimnázium elvégzése után a prágai Károly Egyetemen szerzett diplomát politikai földrajz szakon. Cserediákként megfordult Párizs, Budapest, Szarajevó és Kolozsvár egyetemein. 2005-től diákmozgalmi aktivista, 2009 óta Gombaszög főszervezője, mely időközben a legnagyobb felvidéki magyar rendezvénnyé nőtte ki magát. 2010–2016 között a somorjai Fórum Kisebbségkutató Intézet munkatársa, 2012–2015 között a Szlovákia Magyarok Kerekasztala ügyvivője volt. 2017 óta Nyitra megyei képviselő és a megyei Külügyi és idegenforgalmi bizottság elnöke. 2011-ben alapító tagja a Kétnyelvű Dél-Szlovákia, 2019-ben pedig az Összefogás mozgalomnak. A Sine Metu Polgári Társulás égisze alatt mint alapító-elnök 2011 óta végez szervező és értékmentő munkát.
Legfontosabb szobormentései:
• Tompa Mihály feketehegyi mellszobrának újraalkotása és felállítása (2017)
• A kassai honvédszoborcsoport egyetlen ismert darabjának megtalálása, kiásása és kiállítása (2019)
• A selmecbányai honvédszobor talapzatának újra – állítása (2020)
• A roskoványi honvédemlék megtalálása és kiásása (2020)
• A lőcsei honvédszobor újraalkotása (2021)
Művei:
• Nyelvében él a národnostná menšina – A vizuális kisebbségi nyelvhasználat története Dél-Szlovákiában 1918−2011 – kurátor (kiállítás, Fórum Intézet, 2012).
• Horony Ákos – Orosz Örs – Szalay Zoltán: A hely nevei, a nyelv helyei. A kisebbségi nyelvi jogok története Szlovákiában 1918–2012 (magyar, szlovák, angol és francia nyelven, monográfia, Fórum Intézet, 2012).

Felszántott tömegsírok – Könyvbemutató és közönségtalálkozó Dunajszky Géza felvidéki íróval
2022-09-21 17:00 - 18:00 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Dunajszky Géza († 1945. május 11.), felvidéki magyar író, publicista, helytörténész, a Kassa-vidéki Debrőd község szülöttje. Aki meghallgatja az előadást, az meggyőződhetett róla, hogy történelmünknek, sorsunknak még ma is vannak olyan fehér foltjai, vagy inkább koromfekete eseményei, amelyekről vajmi keveset tudunk, amelyek hiányoznak a történelemkönyvek lapjairól, amelyek sokszor a túlélők családjában sem kerültek soha terítékre beszédtémaként.
Dunajszky Géza tiszteletreméltó eltökéltséggel kutatja a magyar leventék, a felvidéki fiatal fiúk megvezetett nemzedékének gyászos sorsát, a pozsonyligetfalui haláltáborban kivégzett ártatlan emberek tragédiáját. A 2011-ben megjelent Kínterhes évek című könyve után, még két könyve (Arcok és sorsok (2013), Titkok nyomában (2015) jelent meg, majd együtt a három kiskönyv Ballada a szülőföldről (2017) című trilógiában, amelyben a szerző a gyermekkorában átélt háború utáni traumáit írta meg. Ezt követte a Szökés a haláltáborból című könyv, amelyben egy Ligetfalut megjárt levente, egy valós személy szenvedéstörténetét vetette papírra.
A most bemutatásra kerülő Felszántott (tömeg)sírok (2019) című könyvéről nem volt nehéz megjósolni, hogy az író új könyve újra nagy érdeklődésre tarthat számot, hiszen azóta háromszor kellett újra nyomtatni (2020, 2021 és javított kiadásban most 2022. június 28-án). Az idén, 2022. január 28-án Zaorané (masové) hroby címen cseh fordításban is megjelent, amelynek Prágában (2022. március 10-én) volt nagysikerű bemutatója. Már a bemutató után kikérték az engedélyét a könyv német változatának elkészítésére. Nem véletlenül, mert tartalma miatt Dunajszky Géza könyvét – nyelvre és nemzetiségre való tekintet nélkül –minden fiatal számára kötelező olvasmányként ajánlanám. (Zborai Imre)
Új könyvéről a szerző a következőket nyilatkozta:
„Nem vagyok történész. Oknyomozó újságíróként vettem a bátorságot, és olyan tabutémák mögé néztem, amelyek 1945 óta mérgezik a szlovák-magyar és a cseh-magyar nemzet békés együttélését. Lengyel származásom – eredeti családi nevünk Dunajewski – is segített abban, hogy objektív szemmel nyúljak a témához, és a XX. század valamennyi ordas eszméje által elkövetett tömegmészárlásáról beszámoljak könyvemben. Elsők között, a „magyar partizánok” (a nógrádi Petőfi brigád) által a Bódva és Sajó völgyében, a szülőföldemen, 1945 telén és tavaszán a magyar-lengyel partizáncsapat által elkövetett vérengzések áldozatairól írok. Ezeket a rémtetteket gyarapítják a szlovákiai hegyekben tevékenykedő, a Szovjetunióban kiképzett és a szovjet partizánparancsnokok által 1944 márciusa és 1945 áprilisa között elkövetett vérengzések, az így keletkezett tömegsírok ismeretlen áldozatainak tömegét. Majd a Szlovák nemzeti felkelés leverését követően a német partizánvadászok és a szlovák Hlinka gárda tagjainak véres bosszúhadjáratának történéseit foglalom össze. A dicstelen tettek sora 1945. április 4-e után is folytatódott, amikor az 1945 januárjában a Szovjetunióban megalakult csehszlovák katonai elhárítás, hivatalos nevén Védelmi Hírszerzés (Obranné spravodajstvo – OBS) emberei, a szovjet kiképzők felügyelete mellett már Edvard Beneš kormányának (Kassai Kormányprogram), vagy inkább személyes bosszújának kegyetlen és véres műveleteibe kezdtek. Az OBS egyenesen Edvard Beneš irányítása alatt tevékenykedett és hajtotta végre a csehszlovák sajtóban 1945. május 16-án megjelent politikai felhívását: „Minden módon és eszközzel tüntessék el Csehországból a német, hasonlóan Szlovákiából a magyar kisebbség tagjait!”
Az így elkövetett pogromokat később hadititokká nyilvánították, majd 1989-ig üldözték és titkosszolgálati eszközökkel kiiktatták az élők sorából azokat a személyeket, akik az embertelen intézkedések és tömeggyilkosságok tetteseinek bírósági felelőségre vonását követelték. A bűnök elhallgattatása ok, de nem mentség arra, hogy a cseh és szlovák közvélemény szinte alig tud valamit ezekről a szörnyű háborús rémtettekről. A nemzeti emlékezet viszont az egyedüli eszköz és erő, amely gátat vethet a hasonló események, a véres pogromok megismétlődésének. Ez különösen fontos lett a szomszédságunkban zajló orosz-ukrán háború borzalmainak tükrében.”

A Felvidék Ház vendége: Csáky Pál politikus, író
2022-10-13 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Mi történt a felvidéki magyarsággal az elmúlt 40 évben? Miért vált szét Csehszlovákia 1992-ben? Mi volt a Bős-Nagymaros-i vízierőmű szerepe a szlovák-magyar viszonyban? Hogyan néznek ránk a csehek, mitől félnek a szlovákok? Hogyan távolodott el egymástól Orbán Viktor és Mikulás Dzurinda? Mi lesz a V! együttműködés jövője? Mi a „magyar probléma” lényege Brüsszelben és Strasbourgban? Mi lesz velünk, magyarokkal a 21. század egyre durvuló viszonyai között?
Mindezekre a kérdésekre választ kaphat Csáky Pál két könyvéből. A felvidéki Magyar Koalíció Pártja volt elnöke, Szlovákia volt miniszterelnök-helyettese, a 90-es évek Magyar Koalíciójának volt frakcióvezetője, az Európai Parlament volt képviselője sok titkot is kész elárulni az október 13-ai beszélgetésen.

A mézeskalács illata, a szeretet illata!
2023-04-01 10:00 - 16:00 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
„A mézeskalács csodálatos dolog. Soha nem találkoztam olyannal, hogy valaki gyűlöletből, irigységből, vagy rosszindulatból adta volna. A szeretettel, a figyelmességgel van kapcsolatban, mindenki a szeretetet akarja tovább adni vele. Mindig azt mondom, hogyha a szeretetnek lenne illata, a mézeskalács illatához hasonlítana” – mondja Vranai Erika csécsi mézeskalács-készítő, aki annak idején, fiatalasszony korában a családjának akart vele örömet szerezni. Ma már sok ezer embernek szerez örömet alkotásaival. Úgy véli, a jó mézeskalácshoz az kell, hogy harmonikus legyen, a készítőben pedig legyen jó szándék. A legfontosabb összetevő azonban az alázat. Ami általában nem is hiányzik.
Ennek tükrében Vranai Erika biztat mindenkit, aki fontolgatja, hogy hozzálát a mézeskalácsok sütéséhez, hogy bátran vágjon bele, hiszen szinte mindennap kis csodák történnek velünk. Ő maga nagyon sok kis csodát köszönhet a mézeskalácsnak. Alkotásaival már számos helyen megfordult, például Brüsszelben, az Európai Parlamentben is bemutatta a tudását. A legnagyobb élménye mégis az volt, amikor Böjte Csaba meghívta Csíksomlyóra, hogy a Dévai Szent Ferenc Alapítvány otthonában tanítsa meg a lányokat mézeskalácsot készíteni, hátha valamelyikük szakmájává is fogadja ezt a mesterséget. Vitt magával néhány kidíszített mézeskalácsot is. Ezeket nézegetve egy lány azt mondta neki: magát megáldotta az Isten. Más kézműves termékekhez hasonlóan a mézeskalács-készítés is időt igényel, és szívből kell csinálni. Vranai Erika szerint olyan szívbéli gazdagságot lehet vele nyerni, ami pénzben nem mérhető. Ezért is hódol a hobbijának.
A sütés mellett húsvét és karácsony előtt tanfolyamot vezet, kézműves-foglalkozásokat, alkotóműhelyeket tart, de fesztiválokon, kulturális rendezvényeken egész évben próbálja minél több emberrel megismertetni a mézeskalács elkészítésének és díszítésének a titkait.
Aki szeretné megismerni a felvidéki mester csodálatos alkotásainak titkát, ez év április 1-jén vegyen részt azon az ingyenes szakkörön, amelyet a Felvidék Házban tart az érdeklődők számára. Jelentkezni az info@felvidekhaz.hu e-mailcímen lehet.
A szakkör tartalma:
– a mézeskalács története
– mézeskalácsrecept
– sütés elméleti szinten
– a díszítőmáz elkészítésének titka (a csoport közösen készíti)
– a díszítés (írókázás) alapjainak elsajátítása gyakorlófóliákon
– mézeskalácsok díszítése
– A kidíszített mézeskalácsokat (min. 10 db/fő) minden résztvevő hazaviheti.
Résztvevő a regisztráció és foglalás véglegesítésével elfogadja, hogy személyéről a rendezvény ideje alatt kép, hang-, és videofelvétel készüljön, és hozzájárul ahhoz, hogy Szervező ezeket sugárzással vagy más módon a nyilvánossághoz közvetítse, felületein promóciós céllal felhasználja.

A huszadik század filmben és könyvben – Zolcer János vetítettképes előadása és könyvbemutató
2023-04-05 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Zolcer János könyvéről el lehet mondani, hogy valójában két könyvről van szó. A „Testvérháború” első és a „Gorbacsov titkai” 3. kiadásáról. Az első rész közel 100 oldal, a háború első évfordulójára írta a szerző. A könyvbemutató résztvevői találkozhatnak Zolcer János újságíróval, tv-producerrel, aki a fenti témákban első kézből vett információk alapján könyvet írt! A válaszait nem tankönyvekből, nem az internetről, nem álhírekből szerezte, hanem személyes élmények, beszélgetések alapján – a történelem alakítóitól!
Zolcer Jánost 22 éves barátság fűzte Mihail Gorbacsovhoz. Egy filmsorozat kedvéért együtt járták be a világot, ellátogattak a volt szovjet elnök életének fontos helyszíneire, és heteket töltöttek el a korszak nagy nemzetközi politikusaival. Köztük volt: George Bush, Fidel Castro, Helmut Kohl, II. János Pál pápa, Lech Walesa, Simon Peresz, Jasszer Arafat, Nelson Mandela.
A Háború könyv nem harctéri tudósítás, nem aktuálpolitika. 560 oldalon, történelmi léptékekben mutatja be Oroszországot, a Szovjetuniót. Előtárul a mindenkori Cárok gondolkodásmódja, a mindenkori orosz birodalom, a Kreml működési mechanizmusa, az orosz háborúk mindenkori okai.
Zolcer János másik könyve, a XX. Század: 100 év – 100 esemény – 100 film címet viseli.
Zolcer János 100 részes, egyenként 10 perces filmet készített az ezredfordulóra a XX. század legfontosabb politikai, társadalmi, tudományos, kulturális, sport eseményeiről. Így Zolcer és munkatársai a világban felkerestek közel 800 résztvevőt, kor- és szemtanút. Tőlük első kézből tudták meg, hogy mi történt 1917-ben a Téli Palota ostrománál, Tutanhamon sírjának felfedezése után, Hitler utolsó napjának a bunkerében, mire gondolt az első holdrászálló, amikor az új világ földjére lépett, vagy valóban baleset volt Diana hercegnő halála? A sorozatot már 60 ország televíziója mutatta be. A könyvben QR-kódok vannak, amelyekről a filmek okostelefonnal megtekinthetők – magyar és angol nyelven. A 10 perces filmek alkalmasak segédanyagnak a történelem oktatáshoz is!
A Felvidék Házban tartott vetítettképes előadás és könyvbemutató után lehetőség nyílik a könyvek megvásárlására, amelyeket a szerző a helyszínen dedikál.
ZOLCER JÁNOS
Zolcer János 1956-ban született Csehszlovákiában, Ipolybalogon. A kassai ipariskolában érettségizett, majd újságíróként dolgozott Pozsonyban. 1986-ban disszidált Nyugat-Németországba, Münchenbe. Ott megalakította a ZOLCER TV produkciós céget és 22 országban nyitott saját tudósító-irodákat. A cég 200 munkatársa által készített filmek eljutottak a világ 60 országába. Zolcer az 1999/2000 ezredfordulóra elkészítette a német ZDF televíziónak a XX. századot bemutató 100 részes filmsorozatot. 2000-ben felkérte Mihail Gorbacsovot a “Secrets of Power” dokumentum filmsorozat riporteri, prezentátori szerepére. Meglátogatták a világ nagy politikusait, akikről filmsorozat készült. Ezen produkciók alapján születtek meg a könyvek. Zolcer János ma Budapesten él.

A magyar fohászok története és üzenete
2023-04-19 17:00 - 18:30 | Miskolc
A magyar fohászok története és üzenete címmel tart előadást a miskolci Felvidék Házban április 19-én 17:00 órától Dr. Tircsné Propper Valéria irodalomtörténész, aki a Himnusz, és a Magyar Hiszekegy születéséről, történetéről és üzenetéről tart vetítettképes előadást. A program vendége lesz a Magyar Hiszekegy felvidéki szerzőjének, Papp-Váry Elemérné Sziklay Szerénának az unokája, Szinyei András.
Nemzeti Fohászaink története és üzenete
(Himnusz, Magyar Hiszekegy)
Tircsné Dr. Propper Valéria bölcsészdoktor, az irodalomtudományok doktora, nyugalmazott könyvtárigazgató. A Kultúra napja alkalmából dolgozta fel az előadásában szereplő két magyar fohászunk, imánk történetét. A fohászaink közül az egyiket egy Felső-magyarországi születésű hölgy hazaszerető, magyar lelkének köszönhetjük. Papváry Elemérné Sziklay Szeréna a felvidéki Jánokról származik. Himnuszunk pedig a magyar irodalomtörténet egyik jeles költőjének Kölcsey Ferencnek szívéből-lelkéből szakadt ki. Fohászaink története és üzenete ma is aktuális, pedig a Himnusz a reformkorban született, a XIX. sz. elején-közepén. A Magyar Hiszekegy is több mint 100 évvel ezelőtt, a Trianoni békediktátum után, a magyar történelem legfájdalmasabb esztendejében, 1920-ban, és 1921-ben. Nemzeti fohászainknak örökérvényű üzenete van, mely üzenetet el kell juttatni minden emberséges emberhez, különösen a felnövekvő, fiatal nemzedékhez. Aktuális fohászaink története napjainkban is, hiszen hitünket, kultúránkat, nemzeti önállóságunkat, hazánk szabadságát folyamatosan hatalmas, külső- és belső támadás fenyegeti!”
Szinyei András a Magyar hiszekegy szerzőjének unokája
Miskolcon született 1945. május 9-én ötgyermekes értelmiségi családban. Édesapja Szinyei Béla járásbíró, később vállalati jogtanácsos, édesanyja Papp-Váry Zsuzsanna. Apai ágon a család Knézich Károly aradi vértanú leszármazottja, anyai nagyanyja pedig Papp-Váry Elemérné költőnő, akinek verseskötete jelent meg, legismertebb verse a „Magyar hiszekegy”, amely a két világháború között az elemi iskolákban kötelező ima volt.
Életrajzi adatok:
Iskolai tanulmányait Salgótarjánban kezdte, később a Gödöllői Agrártudományi Egyetemen szerzett agrármérnöki oklevelet, majd szarvasmarha-tenyésztő szakmérnöki diplomát. A Miskolci Egyetemen területfejlesztési posztgraduális diplomát is szerzett. 1990-ben a Kereszténydemokrata Néppárt (KDNP), 1994-ben pedig a KDNP-MDF-FKGP jelöltjeként választották meg polgármesternek. Ezt követően 1998-ban a FIDESZ megyei listáján országgyűlési képviselő lett. 1998-2002 között az Európai Integrációs Ügyek Bizottságának tagja, 2002-ben pedig beválasztották az Önkormányzati és Rendészeti Bizottságba is. Az Interparlamentális Unió lengyel baráti tagozatának az alelnöki posztját is betöltötte. Képviselőként részt vett a strasbourgi Európa Tanács munkájában. 2002-ben és 2006-ban megválasztották a Hatvan városi önkormányzat tagjának, valamint a Heves Megyei közgyűlés tagja volt 2002-2006 között. 2010-től Hatvan Város Önkormányzatának alpolgármestere. Több szakmai kitüntetés birtokosa, 1993-ban a belügyminiszter polgármesteri munkásságáért Miniszteri dicséretben részesítette. Néhai felesége, Sárándi Veronika agrármérnök, akivel öt gyermeket neveltek fel.

Győzelem a felhők felett – Könyvbemutató Vetési Tamással
2023-05-10 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Vetési Tamás, 2021-ben, első kötetének általunk szervezett bemutatóján nem csak Kárpát-medence szerte nagy sikert aratott regényéről mesélt, de azt is elárulta a Magyar Házak olvasóinak, miről szól majd új könyve. E sokak által várt, izgalmas történet azóta napvilágot látott, és a szerző most elhozza a miskolci érdeklődőknek is. Az író-olvasó találkozónak ezúttal is a Felvidék Ház ad otthont, május 10-én, 17 órától.
A Győzelem a felhők felett az egyszerű emberek kötelességtudatáról, a hazaszeretetről, emberségről szól – egy embertelenné formálódó világban. A főszereplő, Lasi János elbeszélésein keresztül megismerhetjük az első világháborús pilóták titokzatos világát, hétköznapjait, harcait.
Csarkó Imre történész a következő gondolatokkal ajánlja a könyvet az olvasók figyelmébe.
„Vetési Tamás első könyves íróként az „Isten nekünk háttal” c. történelmi regényével 2016-ban jelentkezett be a magyar könyvpiacra. Az író a magyar történelemmel és különösen a Nagy Háborúval kapcsolatos korabeli írott sajtóanyagok gyűjtését és tanulmányozását több évtizede végzi, sok ezernyi darabra és több tízezernyi oldalra tehető gyűjteménye van ilyen típusú dokumentumokból. Habitusából adódóan precízen foglalkozik a korszakkal, nagy elmélyüléssel és odaadással veti lapra a könyv szereplőinek szavait, azokat sokáig csiszolva, alakítva. Az egyes történések leírása plasztikus, gazdag szókészlettel, sokszor a korabeli beszédet és modort visszaadó mondatszerkesztésekkel viszi múltbéli utazásra az olvasót. A regény szókimondó, de nem sértő senki számára, a történet és történelem megmarad a maga kiegyensúlyozott medrében. A cselekményekre mindvégig jellemző a gazdag képzelőerő, amely a könyv lapjain is túlmutat. Olvasás közben a huszár valósággal átugrat rajtunk, a tűz ott ropog előttünk, a golyó elsüvít a fülünk mellett, a csatazajtól pedig képtelenek vagyunk letenni a Sokszor nehéz az olvasmány, mert olyan dolgokat ír le a szerző, amelyek valóban megtörténtek, olyan szereplőket vonultat fel, akik valódi harcoló katonák voltak. Mindehhez hozzáilleszti írói fantáziájának szárnyalását, így a mű egy speciális keveréke lesz a valós, megtörtént múltnak és az írói képzeletnek. Egyfajta jól megkonstruált történelemi regény ez, amiben felelevenednek a régmúlt „arcai”. A történetek azonban nem állnak meg térben és időben, azok eljutnak a jelen kor emberéhez, gondolkodásra, megállásra, megrökönyödésre és szembenézésre késztetve bennünket. Vetési Tamás könyvét ajánlom minden korosztály számára. Ajánlom, mert elgondolkodtat, mert megvisel, mert gondolkodásra késztet, és mert értéket ad. Ajánlom a fiataloknak, akik a regény olvashatóságával kaphatnak képet komoly és komor történelmi eseményekről, ajánlom idősebbeknek, akik bölcsességgel fordulnak a könyvekhez. Vegyék kézbe ezt az olvasmányos stílusban megírt művet, maradjanak vele kettesben és érezzék a nagy idők nagy döntéseinek és következményeinek súlyát, foglalkozzanak a témával, hiszen gyakorlatilag nincs olyan család ma Magyarországon, akit valamilyen módon ne érintett volna a Nagy Háború. Közös múltunk pedig ott szunnyad a regény lapjai között, arra várva, hogy az olvasó felfedezze!”
Vetési Tamással Kis József, a Magyar Nemzeti Levéltár Borsod-Abaúj-Zemplén Vármegyei Levéltárának igazgatója beszélget a miskolci Felvidék Házban.
A résztvevők részvételükkel elfogadják, hogy az esemény során kép, hang-, és videofelvételek készülnek, és hozzájárulnak ahhoz, hogy a Magyar Házak és a Kárpátia Borház ezeket sugárzással vagy más módon a nyilvánossághoz közvetítse, felületein promóciós céllal felhasználja.

Az első világháború hőseire emlékezünk – Könyvbemutató és kiállítás
2023-05-17 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
A miskolci Tetemvár ősi temetődombján található hősi kistemető történetéről, az itt nyugvó katonákról szól Tóth Arnold muzeológus vetítettképes előadással egybekötött könyvbemutatója, melyet a miskolci 10-es honvéd gyalogezred történetét bemutató kiállítás egészít ki, méltó módon emlékezve első világháborús hőseinkre.

Első világháborús katonai temető Miskolcon – Tóth Arnold muzeológus vetítettképes előadása és könyvbemutató
A miskolci Tetemvár ősi temetődombján, a református Deszkatemetőtől és a Hősök temetőjétől néhány száz méterre található a Hősök kis temetője. A sírokban az Osztrák-Magyar Monarchia soknemzetiségű hadseregének fiai nyugszanak, akik 1914–1915 fordulóján a miskolci katonai kórházakban vesztették életüket. A szomszédos Hősök temetője árnyékában később a feledés homálya, erdő és gaz rejtette a sírokat. 1991-ben a miskolci cserkészek kezdték el a feltárást, a sírkövek felkutatását, a növényzet eltakarítását. Önkéntes munkájukat siker koronázta, 2017-ben a Honvédelmi Minisztérium országos programjában a hősi kistemető is méltóképpen megújult. A sírokban nyugvó 630 személy adatait tartalmazó, sokáig elveszettnek hitt temetőkönyv szintén 2017-ban került elő. A nyilvántartás és a temetőkataszteri térkép kutatása lehetővé tette, hogy a cserkészek korábbi sírkő-adatbázisa alapján önálló kiadványban mutassák be a temető történetét, és az itt nyugvó katonákat, polgári áldozatokat.
A miskolci 10-es honvéd gyalogezred története Roll-up kiállítás – Kurátor: Spóner Péter főmuzeológus
A Herman Ottó Múzeum Történeti Tára az elmúlt években számos szakmai program keretében emlékezett meg a ”Nagy Háború” centenáriumáról. A tár szakemberei többek között két nagysikerű kiállítást is rendeztek „Háborúban sem hallgatnak a múzsák” és „Névtelen hősök-Isten előtt nem ismeretlenek” címmel. Május 17-én e két kiállítás anyagából láthat válogatást a közönség. Miskolcon 1869-től volt honvéd zászlóalj. 1890-ben a miskolci, az egri és a sátoraljaújhelyi zászlóaljak összevonásával alakult meg a 10. honvéd gyalogezred. Tekintettel arra, hogy az ezredbe döntően helyi kötődésű fiatalokat soroztak be, ezért Miskolc lakossága mindig úgy tekintett a 10-es honvédekre, mint a város ”házi ezredére”. A 10-esek a háború évei alatt harcoltak minden jelentős harctéren, kitüntették magukat az orosz és az olasz fronton, azonban legnagyobb sikereiket a román hadsereggel Erdélyben vívott ütközetekben aratták. Az ezredet a trianoni békeszerződés diktátumainak megfelelően feloszlatták, az ezred egykori katonái és tisztjei tovább ápolták a hagyományokat. Ismét kiadták az ezred újságot, szobrot avattak az elesettek emlékére, utcát neveztek el a 10-esekről, és nem utolsó sorban hadimúzeumot hoztak létre. A kiállítással e hagyományt és kultuszt kívánjuk tovább ápolni.

TRIANON ÁRNYÉKA A FELVIDÉKEN – Mihályi Molnár László előadása
2023-05-31 17:00 - 18:30 | Miskolc
A nemzeti összetartozás napja, az 1920-as trianoni békeszerződés aláírásának évfordulójára emlékező, június 4-ére eső nemzeti emléknap „előestéjén” a Felvidék Házban az 1918 és 1920 közötti időszak történéseiről, Magyarország feldarabolásának okáról, az újonnan létrejött Csehszlovákia területén maradt felvidéki magyarság sorsáról tart előadást Mihályi Molnár László, Szepsiben élő tanár, író, helyörténész.

Milyen ürügyekkel, hazugságokkal indokolták a Felvidék elcsatolását Csehszlovákia létrehozói illetve azok antant oldalán álló támogatói? Miért sérti a Trianoni döntés a nemzetközi jogot? Hogyan hajtották végre? Hogyan csatlakoztak a szlovákok a csehekhez, miért nevezték kettejüket csehszlovák nemzetnek a békediktátum fogalmazói? Milyen területi, demográfiai és gazdasági következményei voltak Csehszlovákia létrehozásának? Hogyan élték meg, hogyan tiltakoztak, milyen vonatkozásokat találunk a dokumentumokban és az irodalomban: Pozsony, Komárom, Rimaszombat, az Ipoly, Sajó, Rima, Balog, Gortva mente emlékezete (nagyszüleim és szüleim emlékezete), Mács József, Vécsey Zoltán, Tormay Cecile, Papp Váriné Sziklay Szeréna, Tamás Mihály irodalmi művei. Kassa, Szepsi, Királyhelmec gyásza 1920 után.
Az előadóról:
Mihályi Molnár László 1953-ban született Rimaszombatban.
A rimaszombati magyar gimnázium után Pozsonyban pszichológia-magyar szakos oklevéllel tanári állást nem kaphatott az államrendőrségi megfigyelés miatt. Népművelőként kultúraszervező, színjátszó csoportok, kisszínpadok, folklórcsoportok, táncegyüttesek módszertani támogatója, koordinátora. Honismereti kerékpártúrák és művelődési táborok, szabadegyetemek szervezője, előadója, helytörténész, néprajzgyűjtő. Először a Bodrogközben és az Ung mentén, majd nevelői s végül tanári állást is kap Szepsiben. 1990-ben igazgatóvá választják a magyar gimnáziumban, közben képviselő lesz, a magyar frakció vezetője a prágai parlamentben az ország felbomlásáig, s a Duray vezette mozgalom alelnöke egyben. Verseket, tanulmányokat, esszéket, elemzéseket ír. Kötetei: Fohászok virradatért, Napszentület, Magyar Golgota, Sírunkon a szél, Száz év halál, Őrtüzek a Felvidéken, Hinni még, Mács József (monográfia). Több Trianon konferencia vagy emlékezés előadója.

Külhoni szerzők találkozója a Felvidék Ház könyves standján, a Miskolci Ünnepi Könyvhéten
2023-06-09 16:00 - 17:00 | 3530 Miskolc, Erzsébet tér 3., 3530 Miskolc, Erzsébet tér 3.
A Felvidék Ház idei vendégei a Miskolci Ünnepi Könyvhéten, Kövesdi Károly költő, publicista, Oriskó Norbert író és Tóth László költő. A szerzők június 9-én dedikálnak, illetve beszélgetnek az olvasókkal 16:00-17:00 óra között a Felvidék Ház előtti standon, az Erzsébet téren.
A szerzőkről:
Kövesdi Károly író, publicista
Egy évtizede nem jelent meg vers- vagy prózakötete, mert a lapszerkesztés, amely egész életét végigkíséri, valamint a napi publicisztika, rengeteg energiáját leköti. Jelenleg a Magyar7 című hetilap főmunkatársa. Nem lett hűtlen azonban a poézishez sem. Az idén jelenik meg új verskötete, Visszakapott szavak- címmel.
Oriskó Norbert-író
A természet vadvirága c. könyvvel érkezik. Ez volt az első Petőfi- bicentenáriumi kötet, a trianoni békediktátum 100. évfordulóján jelent meg, Petőfi Sándor születésének – akkor még közelgő – 200. évfordulója alkalmából. Előszavát Csáky Pál, az utószót az időközben elhunyt Duray Miklós írta.
Tóth László költő
A Gondolat Kiadónál megjelent új verseskötetét mutatja be, amely Rossz idők-címmel jelent meg, s amelyben a 2018-as Wittgenstein szóvivője…utáni öt évben írt verseit adja közre. Szó lesz a tavaly megjelent próza-és drámakötetéről is, amely ugyancsak a Gondolatnál jelent meg, A Világ közepe-címmel.

450 éve halt meg Eperjesen Verancsics Antal – Dr. Gyulai Éva egyetemi tanár előadása
2023-06-14 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
450 éve, 1573. június 13-án halt meg Eperjesen Verancsics Antal magyar történetíró, diplomata, főpap, királyi helytartó. Bár történeti munkái életében nem jelentek meg nyomtatásban, kortársai és az utókor is a Magyar Királyság legjelentősebb humanista történetírói között tartja számon.
Bár egyházi és politikai karrierje Erdélyben, Szapolyai János király udvarában kezdődött, 1549 átállt I. Habsburg Ferdinánd magyar király oldalára, és a Magyar Királyságban a legmagasabb egyházi és politikai méltóságra emelkedett, 1569-ben esztergomi érsek, 1572-től királyi helytartó lett. Pályafutása több ponton is kapcsolódik a Magyar Királyság felföldi régiójához, miután egri püspökként – ugyanakkor Heves és Borsod vármegyék főispánjaként – elhagyta Egert, a turóci prépostként rezidenciát rendezett be Znióváralján, az egykori premontrei kolostorban de Vágsellyén is volt udvarháza. Főpapként, királyi diplomataként Pozsonyban működött, esztergomi érsekként az oszmán hódítás elől Nagyszombatba költözött az érsekséget irányította, rezidenciáját Pozsonyban rendezte be.
Verancsics Antalt „munka közben”, Eperjesen érte halál, amikor az ún. nyolcados törvényszék ülésére érkezett a királyi bíróság elnökeként.
Síremléke ma is látható a nagyszombati Keresztelő Szent János-székesegyházban, az esztergomi érsekség korabeli katedrálisában.

Petőfi a Felföldön – Dr. Porkoláb Tibor előadása
2023-06-28 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Felföldi utazásainak élményvilágát Petőfi Sándor számos költeményében és két prózai munkájában (Úti jegyzetek, 1845; Úti levelek Kerényi Frigyeshez, 1847) is megörökíti. Az előadás e Petőfi-szövegek vizsgálatával olyan kérdésekre keresi a választ, hogy Petőfi milyen tájszemlélet és tájtipológia képviselője; miként formálja meg sajátos felföld-képét (jórészt a szimbólummá emelt alföld nagyhatású víziójának ellenpárjaként); hogyan működteti személyes felföldi kapcsolatrendszerét, és útjait miként állítja irodalmi karriertörekvéseinek a szolgálatába.
Az előadás Petőfit az utazási irodalom korabeli hagyomány- és normarendszerének radikális megújítójaként mutatja fel, csatlakozva ezzel a bicentenáriumi emlékév azon törekvéseihez, amelyek újra és újra rá kívánnak mutatni Petőfi rendkívüli irodalmi jelentőségére és a közösségi emlékezetben betöltött kivételes státuszára.

Szeressük vissza Felvidéket! – Honismereti kirándulás Szepsire és környékére
2023-06-30 - 2023-07-01 | Miskolc
Tavalyi nagysikerű utazásaink után, idén a „Szeressük vissza Felvidéket” sorozatunk következő kirándulására június 30.–július 1. között kerül sor. Ezúttal Szepsi és környéke magyar emlékeivel ismerkedünk.

Az utazás részletes leírása, illetve a további tudnivalókat az INNEN letölthető dokumentum tartalmazza.
Vagy látogasson el Hazajárat oldalunkra.
A honismereti utazások szervezésének célja, hogy a résztvevőkkel megismertesse a Kárpát-medencei magyar történelmi és kulturális örökséget, a Kárpát-medencében élő magyarokat.

12 éve jogfosztottan a szülőföldön, Szlovákiában
2023-09-06 08:00 - 17:00 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Mit jelent ma, a 21.-ik században a jogfosztottság? Saját bőrükön tapasztalják Szlovákiában azok, akik felveszik a magyar állampolgárságot és ezt be is jelentik városuk hivatalában, miképpen Gubik László politikus és Fehér István tanár, volt iskolaigazgató, akiket ezt követően azonnal kihúztak a lakossági nyilvántartásból, s a hivatalok számára megszűntek létezni. Azóta az Idegenrendészet tartja őket nyilván, nem szavazhatnak otthon, rájuk sem lehet szavazni de az ingatlanadó évente megjön a „nem létező” lakcímükre, amit természetesen befizethetnek. Mindez azonban csak a jéghegy csúcsa. A magyar jogfosztottakat, akik jó néhányan vannak a Felvidéken, id. Lomnici Zoltán képviseli, aki már több mint egy évtizede küzd a nemzetközi bíróságon jogorvoslatukért, ez idáig mindhiába.
Eseményünkre szeptmber 6-án, 17:00 órától kerül sor a Felvidék Házban.

Madách életének tragédiája – Propper Valéria vetítettképes előadása
2023-10-04 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
A 2023-as esztendő Madách Imre emlékév, de Madách Imre: Az ember tragédiája színházi ősbemutatójának tiszteletére szeptember 21. minden esztendőben a Magyar Dráma Napja! Madách Imre 1823-ban született. A sztregovai földesúr, alig 37 éves korában, egyetlen esztendő alatt megírta, nemcsak a magyar irodalom, de a világirodalomnak is legszebb, legjelentősebb sorsdrámáját.
Propper Valéria vetítettképes előadásában – ahogy fogalmaz – rendhagyó oldalról közelíti meg Madách Imre életét és a dráma születésének történetét. Az előadás középpontjában ugyanis Madách Imre házassága és felesége, Fráter Erzsike-Éva tragikus élete áll. Úgy véli, ha a történetben szereplő személyek élete nem lett volna olyan tragikus, akkor a drámairodalom legnagyobb alkotása sem lett volna olyan hatalmas. Az ihlető és alkotó szereplők belepusztultak saját személyes életük tragédiájába, de örökre megmaradt a mű.

Tamás Ilonka, a nemzet tanító nénije – Dr. Fehérné Tamás Judit könyvbemutatója
2023-10-18 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Tamás Ilonka néni (Tamás Aladárné) Várgedén született 1912-ben. Hosszú élete során, hiszen 103 évig élt, 5 ország állampolgára volt. Amikor 100 éves korában felvállalta önmagát, s felvette a tőle akarata ellenére elvett magyar állampolgárságot, jelképpé nemesült.
Hontalanná, jogfosztottá vált, de nem adta fel. Haláláig küzdött az igazért. 100 évesen Kassán vonult fel a tüntetőkkel, hogy kiharcolja a jogorvoslatot. Ő sajnos nem érte meg. De iránymutatóvá, életmintává vált nem csak a Balog-völgyben és a Felvidéken, hanem az egész magyarság körében. Lánya, Dr. Fehérné Tamás Judit írta meg regényében édesanyja és a család hányatott sorsát.

A Csemadok közösségépítő szerepe – Bárdos Gyula előadása
2023-10-25 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
A nagy múltú, 1949. március 5-én Pozsonyban alapított kulturális szervezet múltjáról és jelenéről tart előadást elnöke, Bárdos Gyula.
A Csemadok mozaik szó a Csehszlovákiai Magyar Dolgozók Kultúregyesülete névből ered, amelyet alapításakor kapott. A szervezet gondozásában kiadott hetilapot Fáklya néven 1951-ben alapították A hetilap 1957 és 1995 között A Hét címmel jelent meg. Az ’50-es évek közepétől kezdődően, hagyományt teremtve, számos országos kulturális rendezvény alapjait rakták le, amelyek közül a Zselízi Országos Népművészeti Fesztivál és a Gombaszögi Országos Kulturális Ünnepély több tízezer fős látogatottsággal rendelkezett.
A szervezet elnevezését 1968-ban módosították először, kulturális tevékenységét ezt követően Csehszlovákiai Magyar Dolgozók Kulturális Szövetsége név alatt folytatta. Nevét 1990-ben Csehszlovákiai Magyarok Demokratikus Szövetségére változtatták. Csehszlovákia szétesése után elnevezését 1993-ban ismét módosították, ekkor vette fel a Szlovákiai Magyar Társadalmi és Közművelődési Szövetség nevet.
Hol tart ma, s milyen jövő elé néz a felvidéki magyarság legnagyobb kulturális szervezete, amelynek rendre lefaragják a nekik járó állami támogatás összegét?

Gömörország természeti értékei – Gaál Lajos előadása
2023-11-08 17:00 - 18:00 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Gaál Lajos ismert geológus, barlangkutató és természetvédő, Rimaszombatban született, ott járt alapiskolába és a magyar nyelvű gimnáziumba. Gyermekkorától kötődik a természethez. Köszönheti ezt édesapjának, aki mint egykori cserkész, két fiával megszerettette a természetet és a barlangok világát. A Komensky Egyetem Természettudományi Karán végzett általános geológia szakon, majd a természetvédelemnél kezdett dolgozni. 1995-ig főleg Gömör és Nógrád természeti értékeinek kezelésén, szakmai véleményezésén, új természetvédelmi területek tervdokumentációjának elkészítésén, tanösvények létrehozásán dolgozott, majd 1995-től, amikor a természetvédelmi törvény minden barlangot védelem alá helyezett, a barlangok védelmét irányította. 2002-ben a barlangok a liptószentmiklósi székhelyű Szlovákiai Barlangok Igazgatósága hatáskörébe kerültek, ezért ott folytatta munkáját, mint a barlangkezelési osztály vezetője. 2008-ban A Szlovák-karszt geodinamikájának hatása a barlangok fejlődésére c. munkáját megvédve PhD tudományos fokozatot szerzett. Barlangkutatással önkéntes alapon 1972-től foglalkozott, amikor a Szlovák Szpeleológiai Társulat tagja lett, később pedig belépett a Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulatba. 2004 és 2015 között a Nemzetközi Barlangtani Unió (UIS) pszeudokarsztos bizottságának titkári tisztségét töltötte be. Szlovákia területén mintegy 200 eddig ismeretlen barlangot térképezett fel, majd sikerült elsőként azonosítani és átkutatni a falenyomatbarlangokat, a vulkáni barlangokat és a magnezitben létrejött barlangokat. Eddig 480 tudományos vagy tudományos ismeretterjesztő munkája jelent meg nyomtatásban, ebből 4 önálló könyv és kb. 10 monográfia társszerzőkkel. Munkáját többször is elismerték. Ezek közül a legjelentősebbek a Szlovák Természetvédelmi és Barlangtani Múzeum emlékérme, Rimaszombat város díja, Magyar Köztársasági Érdemrend Lovagkeresztje, a környezetvédelmi miniszter díja, Szlovák Szpeleológiai Társaság arany plakettje.
