A 106 évvel ezelőtt történt pozsonyi sortűzre emlékezünk
2025-02-12 17:00 - 18:30 UTC | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Február 12: fekete nap a felvidéki magyarok számára. 106 évvel ezelőtt, 1919. február 12-én, az ősi magyar koronázó fővárost január elején megszálló cseh legionárius csapatok, a megszállás ellen tiltakozó tömegbe lőttek. Hogyan élte meg ezeket az eseményeket a város lakossága? Erre keressük a választ Brogyányi Mihály helytörténész segítségével, aki évek óta egyik főszervezője a pozsonyi sortűz áldozatairól való megemlékezésnek.
és néhány máig tartó folyamatra kapunk választ a pozsonyi sortűz kapcsán, amely az egyik legjelentősebb mérföldkő volt a város újkori történelmében.
A pozsonyi sortűzről még ma sem beszél a város történelme, pedig minden magyarnak tudnia kellene róla – mondja előadónk, akivel azokról a máig tartó folyamatokról is beszélünk majd, melyeket a város újkori történelmének egyik legjelentősebb eseménye indított el.

A selmecbányai vívás fénykora – Barta Emil víváskutató előadása
2025-02-26 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Az 1735-ben alapított Selmeci Bányászati és Erdészeti Akadémia volt az ország egyik legrégebbi felsőoktatási intézménye. A Miskolci Egyetem és annak diáksága a mai napig őrzi a selmecbányai hagyományokat. Az előadás során ezekről is halunk majd.
A selmecbányai vívás fénykora 1860 és az első világháború kitörése között volt, óriási népszerűségnek örvendett az akkori akadémisták körében. Az akadémiai atléta klub 1860 és 1896 közötti történetét, egy ottani diák, Harwich Ernő írásban foglalta össze 1896-ban. Ebből kiderül, hogy milyen vívást gyakoroltak a selmeci akadémisták, s milyen eszközökkel.
Az előadó, Barta Emil vetítettképes előadásában összehasonlítja a német és az osztrák egyetemisták által gyakorolt vívással. Ugyanakkor ismerteti Harwich további életútjának fontosabb szakaszait. Megtudjuk, hogy a XX. század első évtizedében Arlow Gusztáv pesti vívómester selmecbányai oktatási tevékenysége hozott újabb fellendülést, s azt, hogy az általa oktatott vívás miben volt más, mint az előző korszak szablyavívása. 2018-ban a két korszakot bemutató kiállítást rendeztek a Miskolci Egyetem könyvtárában, ennek a képeit is megismerheti az előadás hallgatósága.
A történelmi áttekintést színesítik a korabeli vívókönyvekből (1894, 1902) származó képek, valamint a bemutatásra kerülő kardok.

Az ezeréves sámoti templom megmentése – Méry János vetítettképes előadása
2025-03-12 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
A Sámoti Antióchiai Szent Margit templom az Árpád-korból származik, az iratok az 1260-as években említik először. Az Esterházy Akadémia munkatársai és Méry János újságíró komolyabban pont 10 éve, 2015-ben kezdtek el foglalkozni a törtnetével. Nem sokkal ezután megdőlt a templom tornya, melyet Myjavec Pál plébános segítségével és a műemlékvédelmi hivatal engedélyével sikerült eltávolítani, s melyet a művészettörténeti feltárás elvégzése után nem építettek vissza, ugyanis kiderült, hogy az csak a 19. század végén került az épületre.
A Via Nova somorjai szervezete közreműködésével több alkalommal is kitisztították a benőtt területet, a somorjai plébánia alá tartozó templomot pedig több sikeres pályázatnak köszönhetően sikerült kívülről felújíttatni, valamint a tetőszerkezetet és a tetőt is kicseréltetni.
Körülbelül 50 év után újra celebráltak benne szentmisét, sőt 2024-ben körülbelül 200 év után hajnali szentmise is volt a majd ezeréves falak között.
A Csemadok helyi szervezetével több alkalommal zarándoklatot rendeztünk és a templomban sor kerülhetett a Dunamenti Kamarazenei fesztivál megtartására is – mondja Méry János újságíró, az Esterházy Akadémia munkatársa.

Egy felvidéki magyar találmány és feltalálója, Boholy János
2025-03-26 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
A sakkgömb Bátkában élő feltalálója, Boholy János nem szeretett a hagyományos sakktáblán sarokba szorítva mattot kapni, ezért feltalálta a gömbön játszható sakkot. Ezzel a sakkjáték történetében új lehetőség nyílik a bábok határtalan mozgatására. A játék gondolata a régi, a háromdimenziós kivitel felépítése és kibővített szabályzata azonban új. Boholy János, a Magyar Feltalálók Egyesületének tagja, találmányával számos szakmai elismerést szerzett, Európa-szerte.
Egy szabadalommal védett újításról van szó, melynek célja a tudatosan irányított gondolkodás fejlődésének az elérése, a határtalan képzelőerő kibontakozási lehetőségének az elősegítése – mondja Boholy János, aki újságírói kérdésre egyszer humorosan kifejtette, hogy nagyon bosszantotta amikor a sakktáblán sarokba szorították, ezért találta fel a sakkgömböt, melynek kialakításával a sakkjáték történetében új lehetőség nyílik a bábok határtalan mozgatására.
Ez a játék a hagyományos sakkjátékhoz viszonyítva komolyabb kihívást, több gyakorlatot, nagyobb tudást és kitartást kíván a játékosok részéről. Lényegében és egyszerűbben kifejezve: minden sakkozónak meg kell tanulni a bábok mozgatásának törvényszerűségeit, újra kell tanulni a sakkjáték alapjait a korlátlan felületen. Elengedhetetlen a három dimenzióban történő gondolkodás készsége, mivel csak a sakkgömb felét tekinthetjük át (bár a gömb forgatásával tulajdonképpen minden mezőt ellenőrizni lehet!). Az optikailag két dimenzióhoz szokott játékos a 64 mezőt gondolatban és gyakorlatban a harmadik dimenzióba helyezi. Az így keletkezett egyetlen negatívumot természetesen sokszorosan kárpótolják a bábok új tulajdonságai (többszörösen felülmúlják eddigi önmaguk teljesítményét), és a sakkjáték új változatainak lehetőségei.
Előadása után a bátrabbak sakkozhatnak is egyet Boholy Jánossal.

Mítosz, hit, história – Lipcsey György, Munkácsy-díjas szobrászművész kiállítása
2025-04-03 17:00 - 18:30 | Miskolci Galéria
Lipcsey György az egyik legsokoldalúbb felvidéki képzőművész, aki jelentős helyet foglal el az összmagyar képzőművészetben. Kiemelkedő képzőművészeti tevékenységéért 2006-ban Munkácsy-díjjal jutalmazták. Csallóközben számos helyen megtalálhatók alkotásai, többek között Nagymegyeren, Alistálon, Dunaszerdahelyen, Szimcsőn, Ekecsen és Farkasdon.
1998-ban létrehozta szülővárosában, Dunaszerdahelyen a magángalériáját, mely a felvidéki, anyaországi és szlovák képzőművészek munkásságát hivatott bemutatni. Hatvan év és több száz alkotás – ez Lipcsey György mérlege. Egy szobrászé, aki egész életében azt kereste, hogyan tudja megformálni a dolgokat és főleg, hogy miből. Dolgozott fával és kővel, most pedig bronzból készíti alkotásait. Azt mondják róla: hűséggel és felelősséggel munkálkodik a hazáért és a nemzetért.

Vadócba rózsát oltok – Bemutatkozik a naszvadi Mécsvirág Irodalmi Kör
2025-04-09 17:00 - 18:30 | Miskolci Galéria
Immár tíz esztendeje működik a Mécsvirág Irodalmi Kör, a révkomáromi járásbeli Naszvad Csemadok-alapszervezete mellett. Céljuk, hogy Mécs László katolikus papköltő nagyságát, verseit minél szélesebb körben megismertessék a nagyközönséggel. Ennek okán állították össze a „Vadócba rózsát oltok…“ című előadást, amellyel eljutottak közelebbi és távolabbi helyszínekre is mint: Ógyalla, Érsekújvár, Budapest , Gúta, Párkány, Komárom, Pozsony, Zürich, Basel, Prága, Bécs és Jászó, ahol a XXII. Mécs László Szabadegyetemen léptek fel irodalmi műsorukkal.
Az irodalmi kör vezetője Csontos Erzsébet, aki elmondta, a fellépések alkalmával a nézők visszajelzései megerősítették a kör tagjaiban a küldetéstudatot, s azt, hogy jó úton járnak. Azóta is töretlen hittel folytatják munkájukat, újabb és újabb fellépéseket vállalnak. Legközelebb a miskolci Felvidék Házban adják elő a programot.

Amikor megkondul a harang... – Vendégünk Slíz Róbert, várhosszúréti harangöntő
2025-04-30 17:00 - 18:30 | Miskolci Galéria
A rozsnyói származású fiatalember évekkel ezelőtt várhosszúréti házuk udvarán, mindössze néhány négyzetméteren formázta és öntötte a harangokat, most viszont már saját hangárjában, édesapja és barátnője segítségével dolgozik az aprólékos tervezést, rengeteg mérést és még annál is több fizikai munkát igénylő projekteken.

Legnagyobb harangja 400 kg-ot nyom. A többszáz kilós monstrum annak az 52 darabból álló harangjátéknak a részét képezi, amelyet svájci megrendelésre készítettek el. Egyébként nemcsak a harangok készülnek náluk, hanem a billentyű- és a tartószerkezetek is. Annak ellenére, hogy közép-európai szinten csak az ő műhelyük biztosítja a harangok egy helyben történő öntését és hangolását, az 52 harang mindegyikét egy hollandiai műhelybe szállították, hogy speciális gépek segítségével behangolhassák őket. Slíz Róbert azt mondja, ez volt élete eddigi legnagyobb kihívása, hiszen a harangjátékot alkotó harangok össztömege a 2,5 tonnát is elérte. A harang öntőformáján is közel három hónapig dolgoztak.

Jókai 200 – Megemlékezés
2025-05-07 17:00 - 18:30 | Miskolci Galéria
Ezúttal két előadó kétféle megközelítésben mutatja be Jókai Mór író életét és munkásságát.
Mikita Gábor színházkutató muzeológus előadásának címe: Jókai Mór: A nagy mesemondó – egy ember, egy élet, egy legenda. Jókai Mór, a magyar romantikus próza legnagyobb alakja, nemcsak íróként, hanem közéleti szereplőként is maradandót alkotott, akinek életében és műveiben egyaránt visszaköszön a táj és a nép szeretete, a nemzeti múlt tisztelete.
Pál Lilla muzeológus, a tardonai Tájház vezetője előadásának címe: Tardonára menjetek emberséget tanulni! Közismert, hogy Jókai Mórt 1849 után halál fenyegeti, bujdosni kényszerül, a Bükk hegység egy eldugott falujában Tardonán. A településen élő nemes családok rejtették el, s erről az időszakról, a Jókaihoz fűződő legendákról Telepy Károly és a Szűcs testvérek naplóiban olvashatunk. Az előadás egy családi-rokoni és baráti kapcsolatokon keresztül kibontakozó történetet mutat be, amely Tardonára hozta Jókai Mórt, Telepy Györgyöt, Telepy Károlyt és Muraközy Jánost.

Tehetséges énekes diákok Szepsiből és Miskolcról
2025-05-24 | Ady Művelődési Ház
A szepsi Boldog Salkaházi Sára Egyházi Iskolaközpont diákjai és a miskolci Zenita Hangvarázs Stúdió növendékei számára közös szakkört rendeznek május 24-én, Miskolcon, amelynek az Ady Művelődési Ház ad otthont. A képzés keretében a fiatalok Jancsó Dóra és Cselepák Balázs énekes művészek útmutatásai alapján hangképzésen vesznek részt, színpadi mozgást tanulnak, valamint előadásmódot és beszédtechnikát sajátítanak el. Annak érdekében, hogy a szakkört évről évre megrendezhessék, összefogott a Csemadok Kassa-Környéki Területi Választmánya, a Boldog Salkaházi Sára Egyházi Iskolaközpont Igazgatósága, a Zenével az Ifjú Tehetségekért Alapítvány és a Felvidék Ház. Azok, akik kiemelkedő teljesítményt nyújtanak, neves énekesekkel léphetnek fel a Musical és Miskolc Gálán.

A Felvidék Ház bemutatkozása a Miskolci Ünnepi Könyvhéten
2025-06-12 10:00 - 18:00 | 3530 Miskolc, Erzsébet tér 3., 3530 Miskolc, Erzsébet tér 3.
A Felvidék Ház is bemutatkozik kiadványaival Miskolcon, a 96. Ünnepi Könyvhét és a 24. Gyermekkönyvnapok rendezvényén, az Erzsébet téren.
A Felvidék Ház könyves standja a külhoni magyar könyvkiadók, a Magyar Házak, valamint partnerintézményei könyvtermésének legjavából kínál válogatást, a dedikálások sorában pedig ezúttal Domonkos László író, újságíró, televíziós szerkesztő és Czapáry Martincsevics András Mécs László-kutató lesz házunk vendége.
Standunkról természetesen nem hiányozhatnak a felvidéki könyvkiadók, szerzők – Csáky Pál, Dunajszky Géza, Farkas Ottó, Fellinger Károly, Mács József, Tóth László és Tóth Zoltán – kötetei és a Felvidékről szóló irodalom sem. Megvásárolható a Magyar Házak gondozásában napvilágot látott, és hatalmas népszerűségnek örvendő útikönyv-sorozat: a Felvidék kötet mellett a Partium, Délvidék, Nedecvidék, Őrvidék kiadvány is, valamint a Kárpát-medence Útikönyv. Ezen kívül számos történelmi témájú kiadvány, köztük Szviezsényi Zoltán: Hogyan veszett el a Felvidék? című kötete is.
Szeretettel várunk mindenkit a Könyvtéren!

A Felvidék Ház író vendégei a Miskolci Ünnepi Könyvhéten
2025-06-13 16:00 - 18:00 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
A Felvidék Ház idei vendégei a Miskolci Ünnepi Könyvhéten, Domonkos László író, újságíró, televíziós szerkesztő és Czapáry Martincsevics András Mécs László-kutató. A szerzők június 13-án dedikálnak, illetve beszélgetnek az olvasókkal 16:00 órától a Felvidék Ház előtti standon, az Erzsébet téren.
A bemutatott könyvek:
Domonkos László: Pompeji magyar hamuja – Sáros megyei leletmentő
Domonkos László legújabb könyve, a Pompeji magyar hamuja egy rég elfeledett felvidéki tájegység, a hajdani Sáros vármegye múltjának és jelenének ered a nyomába. A kötet segítségével látleletet kaphatunk a vármegye már jóval Trianon előtt bekövetkezett elszlovákosodásáról, az Eperjes környéki magyarság 1918 utáni helytállásáról és elbukásáról, valamint a felvidéki táj kincseiről. A Patrióták kiadásában megjelent könyv a jelenben játszódik: a múlt maradékainak keresgélése közben felszínre kerül a klasszikus kelet-szlovákiai sors, a még ott élő néhány magyar család élete és a magyar örökség sorsa. A könyv hiánypótló mű, ugyanis a sárosi magyarság eltűnése egyike a senki által nem ismert és máig ki nem beszélt tragédiáinknak. A 269 oldalas, keménykötésű könyv egyik különlegessége a több tucatnyi monarchia-korabeli színes képeslap, amelyek segítségével valósággal megelevenedik a régi Felvidék. A kötetben szereplő, a Zempléni Múzeum gyűjteményéből származó archív felvételek azért is különlegesek, mert számos épület – így a legendás nagysárosi és zborói Rákóczi-kastélyok – ma már csak ezeken a képeslapokon láthatóak, mert az utódállam megsemmisítette azokat. A kötet megszületésének alapja egy, a trianoni emlékévben megtartott utazás volt, amely során az író a Patrióták és a helybeliek segítségével bejárta az egykori Sáros vármegyét. Domonkos László rendkívül olvasmányosan és tragikuma ellenére lelket melengető módon örökítette meg találkozásainkat a Kisszeben mellett maradt utolsó magyar nemesi családdal, a Szinyei Merse-kúriát ,,üzemeltető” szlovák kocsmárossal vagy éppen a lengyel határszélen élő, máig magyarbarát ruszinokkal.
Czapáry Martincsevics András: Katakombák magyarja – Mécs László megfigyelési dokumentumai (1945-1978)
„Méltóságától megrablott Nihil, / jogfosztott, csupasz lény vagyok: halott.” Mécs László a Katakombák magyarja című, bujdosása idején, 1948-ban született versében mintha a pokol legmélyebb bugyrából szólna hozzánk. Nem tudta, nem tudhatta: ekkor még a szakadék szélén sem állt. Az ide vezető út egy-egy ügynökjelentéssel volt kikövezve. A folyamatos menekülésre kényszerítő, rémálmaiban újra és újra megjelenő eljövendő „vég” 1953. augusztus 22-ei letartóztatásakor, kihallgatásaikor, majd elítélésekor vált igazzá. S ha azt hitte, börtönből szabadulásával a figyelő tekinteteknek is búcsút vehet: tévedett. Utolsó útjáról, temetéséről is szólt ügynökjelentés.
Czapáry-Martincsevics András könyvéből nyomon követhető az, hogyan hálózták be az állambiztonsági szervek ügynökei polipként a magyar társadalmat. Miért számított a pártállami rendszerre veszélyes „klerikális reakciós elemnek” Mécs László, „Isten szavának trombitája, s mint költő, élő lelkiismeret.” Azért, amit Szent János apostol első levele így határoz meg: „Az Isten szeretet, és aki kitart a szeretetben, az az Istenben marad, s az Isten is benne marad.” (1Jn 4,16)
S azért is, amilyen szerepet betöltött a szerzetes-költő a két világháború közötti Magyarországon. Mai szóhasználattal élve egyfajta, jó értelemben vett politikai celeb volt. Egy személyben szimbolizálta a katolikusságot és a kisebbségi magyar létet. Állandó szereplője volt a korabeli rádiónak (Budapesten és Kassán egyaránt), a különböző műfajú újságoknak és kulturális eseményeknek. Nevét országszerte ismerték. Ezért is fordulhatott elő, hogy egy-egy ügynök örült, ha Mécs nevét csak megemlítették valahol, mert már ez is elég „nyomós” okot szolgáltatott valamilyen jelentés tételére tartótisztjének, amivel teljesíteni tudta a felé irányuló „elvárásokat”.
S bár, például, Mécs vizsgálati dossziéjának olvasásakor úgy tűnhet, megtörték a szerzetes-költőt, hisszük, mindez csak az erőszakszerv képviselőinek megtévesztésére történt, ahogy Mécs kinyilatkoztatta ezt a Katakombák magyarja című verse utolsó három sorában: „Ti éltek: vég vár rátok, rothadás; / – vetett magra s rám ragyogó / kezdés: föltámadás!” (Balogh P. Piusz O. Praem.gödöllői apát)

Trianon 105: Mozaikok egy ország sorsából - Kerekes Endre László tanár előadása
2025-06-18 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
1920. június 4-én a versailles-i Nagy Trianon palotában megszületett egy olyan béke, amely teljes mértékben megpecsételte a nemrég millenniumi ünnepségeket tartó Magyarország sorsát. A békediktátumnak köszönhetően gazdaságilag, társadalmilag és kulturálisan is jelentős területeket csatoltak el hazánktól, amelynek hatásait ma is érzi a Kárpát-medence magyarsága.
Az előadás célja, több aspektusból bemutatni a szerződés megszületésének előzményeit, illetve (közvetlen) következményeit. Hogyan jelent meg a kor közgondolkodásában az ún. Nagy–Magyarország eszme, hogyan törekedtek ennek hagyományozódására. Az előadás kitér arra, hogyan befolyásolta a trianoni béke a magyar oktatás működését, milyen úton jutott el a mai határok közé többek között a selmecbányai Akadémia, a pozsonyi Erzsébet Egyetem és a kolozsvári Tudományegyetem. Szó lesz arról is, hogyan befolyásolta a mindennapi életet az új határok kialakítása.

Miskolcra érkezik a Kárpát-medencei Magyar Fotográfiai Társaság vándorkiállítása
2025-06-25 17:00 | Avasi Református Templom
Partnerszervezetünk, a Kárpát-medence Intézet két éve hozta létre a Kárpát-medencei Magyar Fotográfiai Társaságot, amelynek immár közel hatvan belső-magyarországi, erdélyi, felvidéki, délvidéki, kárpátaljai fotóművész tagja van, és Tóth István, nagyváradi fotóművész vezetésével megrendezte első pályázatát és kiállítását a nagyváradi várban működő Euro Foto Art Galériában. Ezt követően a tárlat bemutatásra került a királyszállási Nagy-Magyarország Parkban, a debreceni Partium Házban, a szegedi Délvidék Házban és a kisvárdai Kárpátalja Házban is. A képek most Miskolcra érkeznek.
A pályázatra 43-fotós, összesen 122 pályamunkát küldött be, ezek közül a zsűri 93-at javasolt kiállításra. A tárlatot Ágoston Zsolt (RO), Barát Attila (SRB), Bánházi Gyöngyi (RO), Cseke Sándor (RO), Csíki János (RO), Dobán Dorina (UA), Farkas Endre (RO), Fábián Gergely (SK), Fórián Andrea (RO), Gombár Mária (HU), Guzsvány Réka (SRB) fotóművészek 98 fekete-fehér és színes fényképét tartalmazza, Halász Eszter Blanka (RO), Hátszegi Csaba (RO), Héjja Árpád (RO), Hős Norbert (SRB), Jusztin László (SRB), Kajtár Tibor (HU), Labancz István (RO), Lennert Géza EFIAP s (SRB), Lukács Mária (HU), Kertész Hajnalka (RO), Kovács Orsolya (RO), Mészáros Ödön (HU), Mirkov Rebeka (SRB), Moldován Mihály EFIAP s (RO), Morvay Szabó Edina AFIAP s (RO), Nótáros Melinda (RO), Ótos András (SRB), Ótos Annabella (SRB), Solyom Ernő AFIAP s (RO), Szabó Béla EFIAP s (HU), Szabó Géza (RO), Tímár Zoltán (RO), Szilágyi Barbara (RO), Tóth Melinda (RO), Tóth Tamás (RO), Udvardi Árpád EFIAP s (RO), Ürge Mátyás (SK) és Varró Tódor (SRB) alkotói tagok munkáiból állították össze.
A legjobbnak ítélt alkotások díját Hátszegi Csaba, Kajtár Tibor, Fórián Andrea és Hős Norbert alkotásainak ítélte. Szathmári Papp Károly emlékplakettet Dobán Dorina, Guzsvány Réka, Lennert Géza, Mészáros Ödön, Moldován Mihály, Morvay-Szabó Edina, Ótos András, Ótos Annabella, Sólyom Ernő, Szabó Béla, Szabó Géza és Tímár Zoltán kapott.
A Kárpát-medence Intézet különdíjában az erdélyi Hátszegi Csaba részesült.
Miskolcon ünnepélyes keretek között, június 25.-én 17:00 órakor, az Avasi Református Templom csarnokában nyitja meg a kiállítást Tóth István fotó művész és Mács Ildikó, a Felvidék Ház szakmai igazgatója. Tárogatón játszik Boncsér Gábor népzenész. A tárlat augusztus végéig tekinthető meg.

Pozsony és környéke – Honismereti kirándulás
2025-09-12 - 2025-09-14 | Miskolc
Idén ősszel is folytatjuk honismereti kirándulásainkat. A „Szeressük vissza Felvidéket” sorozatunk következő kirándulására szeptember 12-14. között kerül sor. Ezúttal Pozsony és környéke magyar emlékeivel ismerkedünk.
Honismereti kirándulás keretében meglátogatjuk Garamszentbenedek híres apátságát és kolostorát, Dévény várát a Duna és a Morva találkozásánál, Pozsonyt és látványosságait, többek között a pozsonyi várat, a Szent Márton dómot, a történelmi belvárost. Ellátogatunk Vöröskő várába, amely a Kis-Kárpátok legszebb vára.

Harcművészeten át megélt magyarság – a Felföldi Dalia Iskola bemutatkozása
2025-09-24 17:00 - 18:30 | Miskolci Galéria
Kopecsni Gábor egy évtizede kutatja néprajzi módszerekkel a népi harci testkultúrát. Kutatásai kiterjednek a katonai harci testkultúrára is, ami a katonai kiképzés révén sok évszázados kölcsönhatásban áll a népi harci testkultúrával.
A Felföldi Dalia Iskola célja, hogy a felgyűjtött néprajzi anyag ne csak dokumentáció legyen, hanem a gyakorlatban is át tudják adni a fiataloknak, s ennek központja Gömörpéterfalán van, ahol csapatvezető képzések is zajlanak. Ez egy olyan harcművészeti iskola, ahol a nemzettudat és az ősökhöz való kapcsolat ismét erőssé teheti a nemzetet.

B. Kovács István: Az elveszettnek hitt magyar hőseposz – könyvbemutató
2025-10-29 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Az elveszettnek hitt magyar hőseposz című kiadvány a magyar népköltészet-kutatás egyik nagy eredménye. B.Kovács István gömörológus könyvének alapjául az az 5 prózai történet szolgál, amelyeket félévszázada gyűjtött szülőföldjén, Gömörben.
A monográfia 831 oldalnyi terjedelmű, 17 fejezetet és 29 képoldalt tartalmaz. Olyan titkokat tár fel, amelyekről eddig vajmi keveset tudtunk.

Mézeskalács varázs – Ünnepváró szakkör
2025-11-22 10:00 - 14:00 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Szeretettel hívjuk az érdeklődőket a Felvidék Házba, november 22-én szombaton, a mézeskalács-készítő és díszítő tanfolyamra! A szakkör vezetője ezúttal is a csécsi Vranai Erika, aki elméleti és gyakorlati tanácsokkal szolgál kezdőknek és haladóknak! A szakkörre már előre megsütött mézeskalácsokkal érkezik, s így minden résztvevőnek 10 darab különböző, figurálisan a közelgő ünnepkörhöz kapcsolódó mézeskalács áll rendelkezésére. A díszítés a máz kikeverésével kezdődik ami az egész munkafolyamat alapja és amihez hagyományos, dédanyáink által is használt módszert alkalmaz. Magát az írókázást egy gyakorlófólián kezdjük, előrajzolt minták segítségével. Amikor ráérzünk az írókázás mikéntjére, akkor vehetjük kezünkbe a mézeskalácsokat, amelyeket mindenki kedve szerint díszít.
A tanfolyam ingyenes, mindenki hazaviheti az általa készített mézeskalácsot.
A szakkörre összesen húsz érdeklődőt tudunk fogadni, jelentkezni a létszám beteltéig, illetve november 21-ig lehet a Felvidék Házban, a Rákóczi u. 2. szám alatt személyesen, illetve a 46 303 454-es irodai telefonszámon lehet. E-mailen két címre lehet küldeni a jelentkezést: adam.magdi@felvidekhaz.hu és az info@felvidekhaz.hu.
Ne hiányozzon a karácsonyi asztalról a mézeskalács varázs!

Áldott karácsonyt és boldog új esztendőt!
2025-12-23 - 2026-01-01 | Miskolc

Felvidék Kincsei – Vendégünk Farkas József és a Foncsik Együttes
2026-01-28 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
A Felvidék Ház idei első vendégei a felvidéki magyar hagyományok őrzői és népszerűsítői lesznek. A füleki Élő Hagyomány Polgári Társulás küldetését és munkáját annak munkatársa, Farkas József mutatja be. A programot a Foncsik Énekegyüttes előadása színesíti, amely a füleki Városi Művelődési Központ és a Rakonca Egyesület égisze alatt népszerűsíti a magyar népdalkincset.
A füleki Élő Hagyomány Polgári Társulás 2017-ben jött létre a budapesti Hagyományok Háza Hálózat fiókintézményeként. Célja a felvidéki magyarság hagyományos kultúrájának és népművészetének megismertetése, népszerűsítése, dokumentálása, valamint az oktatásban, a közművelődésben és az előadó-művészetben betöltött szerepének megerősítése. Gyűjtik és rendszerezik a fellelhető információkat a felvidéki magyar régiókban megvalósult népzenei, néptánc, népdal, szövegfolklór és a néphit területén végzett gyűjtésekről, de ugyanakkor fontosnak tartják a jelenkori folklórélet – népművészeti csoportok, zenekarok, kézművesek, folklór rendezvények – dokumentálását is. Arra törekszenek, hogy a hagyományos magyar kultúra, ezen belül a néptánc, népzene minél több emberhez eljuthasson. Ennek érdekében vállalták fel különböző szakmai rendezvények (Országos Kézműves Konferencia, HH Módszertani Napok, Mesekocsma) és fesztiválok (Gombaszögi Nyári Tábor – Folkszöglet) megszervezését. Ezen kívül társszervező és szakmai partnerként jelen vannak a zselízi Országos Népművészeti Fesztiválon, az Ipolyi Arnold Országos Népmesemondó Versenyen, az Eszterlánc Országos Gyermek-néptáncfesztiválon, a Néptánc-Antológián és a Fonográf Fesztiválon is. Egyik munkatársuk Farkas József előadásában részletesen is szól a Társulás munkájáról. A programot a Foncsik Énekegyüttes előadása színesíti, amely a füleki Városi Művelődési Központ és a Rakonca Egyesület égisze alatt népszerűsíti a magyar népdalkincset.
A Foncsik Énekegyüttes 2017-ben alakult, a Füleki Városi Művelődési Központ és a Rakonca Egyesület művészeti csoportjaként működik, tagjai általános és középiskolás fiatalok. Céljuk a magyar népdalkincs népszerűsítése és átörökítése, előadásának hiteles tolmácsolása, a népzenei dialektusterületek jellemző stílusjegyeinek elsajátítása. Repertoárjukban főként a szlovákiai magyar néprajzi tájak népdalaiból összeállított műsorszámok szerepelnek, valamint a magyar nyelvterület egyéb régióihoz kötődő dalcsokrok. A csoport tevékenységét Fülek Város a Kisebbségi Kulturális Alap és a Csoóri Sándor Alap támogatja. Alapítója és művészeti vezetője Varga Lia pedagógus. Jelentősebb sikerek: Bíborpiros szép rózsa országos népzenei vetélkedő – kiemelt aranysávos minősítés (2019, 2023, 2025), XIII. Vass Lajos Népzenei Találkozó és Verseny Kárpát-medencei döntője – Vass Lajos Nagydíj (2021, 2025), Nógrád Közművelődéséért Díj (2024).
Az esemény az MMA Miskolci Regionális Műhelye támogatásával valósul meg.

A velünk élő kollektív bűnösség – Gubík László, a Magyar Szövetség elnökének előadása
2026-02-25 15:30 - 16:30 | Felvidék Ház Miskolci Galéria
Gubík László az anyaországiak körében is közismert személyiség, hiszen ő volt az egyik első felvidéki magyar, aki a nyilvánosság előtt vállalta a magyar állampolgárságát annak ellenére, hogy ez Szlovákiában a szlovák állampolgárság elvesztésével jár.
A hagyományos emberi értékek melletti kiállásával, a Via Nova ifjúsági csoport megalakításával, a Martosi Szabadegyetem működtetésével, az Esterházy Akadémia megalapításával példa lehet a most felnőtté váló fiatalabb generáció számára is.
A Magyar Szövetség elnökeként Gubík László élére állt a Beneš-dekrétumok újraélesztése miatt kirobbant tiltakozó megmozdulásoknak. A Magyar Szövetség nemcsak politikai ügyként, szakértői szinten is próbálja tematizálni a dekrétumokat és az utókonfiskációkat. Erről szól előadása, valamint arról is, hogyan látja a felvidéki magyarság jelenlegi helyzetét, és a maga részéről milyen feladatokat vállal a közösség megmaradásának és gyarapodásának érdekében.

Felvidéki hímestojás motívumok – Szakkör
2026-03-14 10:00 - 14:00 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Korlátozott számban lehet jelentkezni a hímestojás festő szakkörre, amelyet a Felvidék Házban tartunk március 14-én szombaton délelőtt 10:00-től 14:00 óráig.
A szakkörön maximum 22-en vehetnek részt, ezért érdemes minél előbb jelentkezni a következő két email cím valamelyikén:
info.felvidekhaz@gmail.com
adammagdolnam@gmail.com
Mesterink Benko Tünde gömörsídi tárgyalkotó népművész és Zs. Ujváry Mária putnoki népi iparművész minden szükséges anyagot elhoz, ami a festéshez, írókázáshoz szükséges, mi pedig megtanulhatjuk tőlük a tojásfestés minden csínját-bínját.
Csak magatokat hozzátok!
Szeretettel várjuk a jelentkezőket!
A rendezvényt az MMA Miskolci Regionális Munkacsoport támogatja.

II. Rákóczi Ferenc: emlékezet, kultusz, értelmezés – Czáboczky Szabolcs kassai történész előadása
2026-03-25 17:00 - 18:30 | Felvidék Ház, Rákóczi Ferenc u. 2., Miskolc, 3530, Magyarország
Czáboczky Szabolcs történész, a Fórum Kisebbségkutató Intézet és a Szlovák Tudományos Akadémia munkatársának előadása.
Az előadás II. Rákóczi Ferenc szerepvállalásának, személyének értelmezéseit mutatja be, hogy a politikai-társadalmi változások közepette a Rákóczi-kép, illetve a Rákóczi-kultusz hogyan, miben és miért változott a magyar társadalomban a 19-20. század folyamán. A történész előadásában egyrészt magyar történészek munkáinak Rákócziról szóló interpretációira, másrészt a Rákóczi-kultusz különböző jellegzetes példáira, megnyilvánulásaira fog fókuszálni. Hogyan jutunk el a Thaly Kálmán kurucromantikájától Szekfű Gyula „A száműzött Rákóczi”-jától a Köpeczi-Várkonyi-féle szintézisig? Milyen szerepe volt a Rákóczi-kultusznak Trianon után a kisebbségi magyar társadalmakban? Milyen szimbólumok kötődnek Rákóczihoz és kultuszához napjainkban? A többi között ezekre a kérdésekre keresi a választ az előadó.

Visszakapott szavak – Kövesdi Károly új könyvének bemutatója
2026-04-08 17:00 - 18:00 | Felvidék Ház Miskolci Galéria
Kövesdi Károly legutóbbi kötete, a „Visszakapott szavak” olyan szerző legújabb kötete, aki viszonylag ritkán hallatja hangját, és nem azért ritkán, mert nem lenne mondanivalója, hanem azért, mert a szavai, amelyekkel dolgozna, eltűntek a hétköznapjaiból, a versírás kiemelt pillanata ritkábban jelenik meg számára, mint kellene” – írja Petőcz András, a könyv szerkesztője. Természetesen ez féligazság, hiszen a szerző folyamatosan ír, noha ritkán jelentet meg verskötetet. Ám ha igen, annak súlya van.
A gömöri származású költő úgy tartja, hogy akkor kell megszólalni, ha súlya és értelme van a gondolatnak, s a költészetet nem lehet erőltetni.
A Magyar Örökség Díjas, Illyés Gyula-díjas alkotó neve a miskolci olvasó, versszerető közönség számára nem ismeretlen, s mivel több szálon is kötődik városunkhoz, mindig szívesen jön közénk.

Alma és fája – Mács Józseftől Mács Ildikóig
2026-04-15 17:00 - 18:30 | Pozsony
A Felvidék krónikásának nevezett Mács József író, aki 22 regényében azok keserves sorsáról írt, akiken Trianon után „átlépett” a határ, ez év áprilisában lenne 95 éves. E kerek jubileum alkalmából hívta meg lányát, Mács Ildikót, a Felvidék Ház szakmai vezetőjét a Csemadok Pozsonyligetfalui Alapszervezete egy beszélgetéssel egybekötött előadásra, életútról, családtörténetről.

„Az én sorsom is szorosan összefonódik a Felvidékkel, hiszen mintegy 40 éves rádiós pályafutásom alatt rendszeresen készítettem riportokat, tudósításokat a külhoni magyarság mindennapjairól. Ez a szoros kapcsolat a mai napig tart. Immár 6. éve vagyok szakmai igazgatója a miskolci Felvidék Háznak, amely a Magyar Házak hálózatához tartozik, s küldetése az anyaországi- és felvidéki magyarok fizikai és szellemi jelenlétének a fenntartása és megerősítése. Évente 20-24 kulturális rendezvényt szervezünk, hazai és külhoni magyar szervezetekkel együttműködésben. A hálózat és a Felvidék Ház tevékenységéről is hallanak majd a programon résztvevők Pozsonyban. Köszönöm a meghívást, örömmel teszek neki eleget, hiszen tulajdonképpen haza megyek….” – írja Mács Ildikó a rendezvény meghívójában.

Honismereti utazások – Kirándulás Bajmócra
2026-04-25 | Felvidék
A Felvidék Ház és az EuroMiskolc Travel közös szervezésében hívunk, várunk egy 1 napos csodálatos kirándulásra!
Kirándulás Bajmócra
Kastélyba zárt magyar történelem

A szemünk előtt jelenik meg a teljes magyar történelem. Királyaink képe néz vissza ránk a kastély egyik terméből, miközben a másfél órás vezetett séta keretében szállunk alá a középkor rejtelmeibe, sőt még egy cseppkőbarlangba is. Mindez Szlovákia leglátogatottabb idegenforgalmi nevezetességében, a Bajmóc felett magasodó kastélyban, amely Közép-Európa egyik legszebb épülete.

Időpont: 2026. április 25.

Utazás: komfortos autóbusszal

Útvonal: Miskolc-Kazincbarcika-Bánréve-Rimaszombat-Gács-Zólyom-Bajmóc-Bánréve-Miskolc

Min. létszám: 40 fő

Program:

Indulás reggel 7 órakor Miskolcról, a Búza térről, a Görögkat.templom melletti parkolóból, találkozás 6.45 órakor. Folyamatos utazás a Felvidékre, útközben pihenő, mosdó-kávé-fotó szünet a csodás gácsi várkastélynál, amelyet kívülről csodálunk meg. A régi középkori vár részeit beépítették az új épület bejárati szárnyába, melyet két ágyúlőréses bástya is védett. Gács egyszerre volt végvár, birtokközpont és közigazgatási székhely. A várkastélyhoz tartozó, mintegy 13 hektáros parkot délről a kastély dombja határolja. Az egykor fásított területet fokozatosan francia stílusú parkká alakították, sportolásra is alkalmas részekkel. A sétányok mentén barokk, allegorikus domborművek láthatóak. A parkot nemrég felújították: új sétányokat, padokkal ellátott pihenőhelyeket alakítottak ki, a tavat megtisztították és újra benépesítették halakkal.

Majd a festői Bajmóc várához érkezünk, ahol helyi idegenvezetővel megtekintjük a vár belsejét.

A vár a hegy tövében, egy travertin (mészkőtufa) dombra épült. Az egyik legrégibb és legjelentősebb vár Szlovákia területén. A várat egy csodálatos kastélypark övezi, itt található Corvin Mátyás hársfája. A legenda szerint a hársfát a trencséni Csák Máté ültette 1301-ben. A 28 méter magas, monumentális hárs koronájának átmérője hajdan 36 méter, törzsének átmérője 12 méter volt. Corvin Mátyás szívesen és gyakran tartózkodott Bajmócon, a hárs árnyékában ünnepi lakomákat rendezett. A vár érdekessége a várdomb tövében található barlang, mely 26 méterrel fekszik a 4. várudvar szintje alatt. A barlangban két tavacska található, melyek a feltételezett barlangrendszer részét képezik.

A várkastélyhoz a hatalmas parkon keresztül egyre emelkedő sétaúton juthatunk el.

Az épületet nem véletlenül hasonlítják a Loire-menti kastélyokhoz, hiszen mindenütt a francia várkastélyokra jellemző konzolos, támpilléres oromdíszeket, neogótikus építészeti részleteket láthatunk. A kastélyban 182 helyiséget alakítottak ki, ebből közel 50 lakószoba. Eredeti középkori formájában csak a várkápolna, – aminek kriptájában, vörös márvány szarkofágban nyugszik a várpalota egykori ura Pálffy János gróf, – és a lovagterem maradt fent. Lejuthatunk még a sziklaszirt mélyén lévő barlangba is, ahol tisztavizű forrásokból olthatták a várbeliek a szomjukat. Hazaérkezés az esti órákban.

Hasznos tudnivaló: a váron belül lépcsők vannak, a vár szintjei között lift nem működik, mindegyik gyalogosan közelíthető meg.

Részvételi díj: 22.800 Ft/fő

A részvételi díj tartalmazza az autóbusz és az idegenvezető költségeit. Nem tartalmazza a belépők és az utasbiztosítás díját.

Utasbiztosítás: 600 Ft/fő

Belépő tájékoztató ára: felnőtt 16 euró, nyugdíjas (62 év felett) 10 euro, diák 26 éves korig igazolvánnyal: 10 euró, gyerek: 6-15 éves 8 euró, 3-6 éves 4 euró

Jelentkezni lehet:

Felvidék Ház (Miskolc Rákóczi u.2.)

Email: adam.magdi@felvidekhaz.hu

Kellemes, élményekben gazdag kirándulást kívánunk!

Felvidék=Felföld? – Zenés beszélgetés Pusko Márton prímással és Boncsér Gábor népzenésszel
2026-04-29 17:00 - 19:00 | Felvidék Ház Miskolci Galéria
Pusko Márton felvidéki népzenész, hegedűs, prímás. Rozsnyón született, a Felvidék népzenei hagyományai között nőtt fel. A Parapács zenekar prímásaként vált ismertté (hegedű).
Boncsér Gábor ének-zene, népzenetanár, okleveles néprajz szakos bölcsész, okleveles népzene- és népikultúra-tanár (nagybőgő és klarinét).
Műsorukban a Felvidék sokszínű hangszeres népzenéjének bemutatását tűzték ki célul, azzal a fókusszal, hogy a laikus közönség számára is érthető módon fogalmazzák meg ezen kultúra összefüggéseit. A muzsikák megszólaltatása mellett kísérőszövegekkel mutatják be a műsorban szereplő hangszerek, tájegységek sajátosságait.

Hit és illúzió – Boráros Imre Kossuth-díjas színművész irodalmi estje
2026-05-06 17:00 - 18:30 | MAB Székház, Miskolc
Boráros Imre Kossuth-díjas színművész, a révkomáromi Jókai Színház örökös tagja, egyórás irodalmi műsorral mutatkozik be a miskolci közönség előtt. Szélfúvásban című összeállításában Mács József felvidéki magyar íróra emlékezik, aki áprilisban töltötte volna be 95. életévét. Ezt követően Hit és illúzió címmel felvidéki szerzők műveiből ad elő. Az irodalmi műsorban többek között a következő szerzők költeményeiből, írásaiból hallhatunk részleteket: Csáky Pál, Gágyor István, Gál Sándor, Gyüre Lajos, Gyurcsó István, Márai Sándor, Reményik Sándor, Babits Mihály, Magyar Alíz, Bullás Mária és Szent-Györgyi Albert.
Boráros Imre 2013-ban saját színházat alapított, felvidéki magyar színészként a hazai és anyaországi színpadok mellett önálló estjeivel a nyugati szórványmagyarság körében is hűséggel és hittel közvetíti nemzeti kultúránk és történelmünk értékeit. Miskolcon is vendégszerepelt már, a Miskolci Nemzeti Színházban Tarpataky bárót alakította Zerkovitz Béla – Szilágyi László Csókos asszony című operettjében.
